Rok 2011 bol pre slovenskú ekonomiku rokom rozdeleným na dve časti. 
V prvej polovici roka pokračovala ekonomika v nastolenom raste z roku 2010, čo dovolilo celkovej produkcii ekonomiky dosiahnuť jej maximálnu pred krízovú úroveň. 
Zisky firiem, investície, a čo je dôležité, aj počet pracovných miest pokračovali v pripisovaní ďalších nárastov. 
Pokračujúce oživovanie v reálnej ekonomike potiahlo v prvej polovici roka významne nahor tak bankové vklady, ako aj pôžičky. 
To umožnilo bankám dosiahnuť zdravý vývoj tržieb a ziskovosti. 
Pozitívny impulz, žiaľ, nezotrval aj počas druhej polovice roka 2011. 
Potom, čo z dôvodu pretrvávajúcej dlhovej krízy v periférnych krajinách eurozóny zamrzli finančné trhy, sa sentiment prudko otočil nadol. 
Zvýšená neistota donútila mnohé podniky a domácnosti odložiť ich investičné rozhodnutia. 
Hrozba obnovenia recesie viedla k výraznému spomaleniu objednávok zo zahraničia pre spracovateľský priemysel – chrbtovú kosť slovenskej ekonomiky. 
Ziskovosť firiem sa prestala zlepšovať, zatiaľ čo nezamestnanosť začala opäť stúpať. 
Tento vývoj spomalil v druhej polovici roku 2011 dopyt po úveroch a prakticky zastavil tvorbu primárnych vkladov. 
Pokiaľ ide o úrokové sadzby, možno ostatný rok tiež rozdeliť na dve protichodné polovice. 
Na pozadí zvýšenia inflácie v prvej polovici roka vzrástla oficiálna úroková sadzba stanovovaná ECB o 50 bázických bodov. 
Tak ako sa však v druhej polovici roka začali zhmotňovať riziká poklesu ekonomiky eurozóny, oficiálna úroková sadzba, naopak, opäť poklesla naspäť o 50 bázických bodov. 
Z hľadiska dlhodobých výnosov malo Slovensko vďaka relatívne nízkej zadlženosti šťastie byť ušetrené od rozširovania obáv investorov. 
V prvej polovici roka dokonca zaznamenalo mierny pokles výnosov na 10 ročných vládnych dlhopisoch. 
V druhej polovici roka však investori vnímali hrozbu fiškálneho sklzu v dôsledku októbrového rozpadu vlády a následného upustenia od odsúhlaseného rozpočtového plánu. 
Dlhopisy sa tak začali vypredávať. 
Výsledkom bol nárast výnosov 10 ročných vládnych dlhopisov na konci roka 2011 na úroveň 4,7 % oproti 4,1 % pred rokom. 
Hodnotiac rok ako celok, kumulatívny výsledok jeho dvoch protichodných polovíc však v skutočnosti nebol pre bankový sektor zlý. 
Hrubý domáci produkt vzrástol v priebehu roka v reálnom vyjadrení zhruba o tri percentá, respektíve v nominálnom vyjadrení o takmer päť percent. 
Objemy bankových úverov vzrástli o 9 % a objemy lízingov posilnené investíciami do zelenej energie o 14 %. 
Objemy primárnych vkladov tiež medziročne vzrástli, hoci len v miere menšej ako 2 %. 
Rast úverov sa prejavil v tržbách, ktoré pre celý bankový sektor vzrástli ostatný rok o 11 %. 
Banky medzitým však naďalej kontrolovali svoje výdavky, ktoré sa tak medziročne zvýšili iba o 1 %. 
Výsledkom toho bol vôbec po prvýkrát pokles pomeru nákladov k výnosom pre celý bankový sektor pod úroveň 50 %. 
Prevádzkový zisk slovenského bankového sektora vzrástol v roku 2011 oproti predchádzajúcemu roku o štvrtinu, zatiaľ čo čistý zisk vzrástol o tretinu, čím oba v absolútnom vyjadrení dosiahli rekordné úrovne. 
Výhľady na rok 2012 sú mimoriadne neisté. 
Viacero krajín eurozóny upadá do recesie, čo sa výrazne odrazí aj na slovenskej ekonomike, ktorá je závislá od exportu. 
Našťastie, zdá sa však, že náš hlavný obchodný partner – Nemecko – si môže udržať pozitívny rast. 
To by mohlo pomôcť udržať pozitívny rast reálneho HDP aj na Slovensku, hoci len miernym, 1 percentným tempom. 
Pri takejto prognózovanej miere rastu zrejme bude nezamestnanosť pokračovať v ďalšom raste, čo bude mať negatívny vplyv na dôveru domácností a na dopyt po finančných produktoch. 
Podniky až na niekoľko výnimiek, ako napríklad výrobcovia automobilov, budú v expanzii zrejme opatrné. 
Viacero sektorov závislých od domáceho dopytu, napríklad stavebníctvo a maloobchod, sa prepadávajú už tretí rok po sebe a šance na skorý obrat sa zdajú veľmi nízke. 
Okrem spomaľujúcej ekonomiky prináša rok 2012 pre bankový sektor aj nové regulácie týkajúce sa kapitálovej primeranosti a riadenia likvidity, ako aj špeciálny bankový odvod. 
V týchto súvislostiach sa musia očakávania na rast v bankovom sektore znižovať, ak nie dokonca úplne revidovať.