Investícia do Dlhopisov zahŕňa určité riziká vrátané tých, ktoré sú zmienené v tomto Základnom prospekte.
Emitent upozorňuje na skutočnosť, že v prípade záujmu o investíciu do jednotlivých emisií Dlhopisov, ktoré môžu byť na základe Programu vydané, je nevyhnutné aby potenciálni investori pred uskutočnením rozhodnutia investovať do Dlhopisov uskutočnili vlastné investičné rozhodnutie po starostlivom zvážení nasledovných rizikových faktorov a ostatných investičných faktorov, rovnako ako aj na základe informácií uvedených v celom tomto Základnom prospekte a v jednotlivých Konečných podmienkach, Súhrnoch a Dodatkoch, ktoré budú vyhotovené v budúcnosti, počas platnosti tohto Základného prospektu ako aj informácií v dokumentoch, na ktoré Základný prospekt odkazuje v kapitole "Zoznam použitých krížových odkazov" a ich neskoršom doplnení Dodatkom.
Výskyt niektorých z nižšie uvedených rizík je ovplyvnený vývojom nepredvídateľných udalostí, pričom nie je možné určiť, či tieto udalosti nastanú, prípadne aká je pravdepodobnosť výskytu týchto udalostí.
Zmienené riziká by v prípade ich výskytu mali významný vplyv na finančné výsledky Emitenta a/alebo jeho schopnosť plniť si svoje záväzky z Dlhopisov.
Nasledujúci prehľad rizík nemôže byť posudzovaný ako konečný a Emitent nedáva žiadnu záruku, že okrem nasledovných rizikových faktorov neexistujú aj ćalšie, ktoré by mali vplyv na Emitenta, prípadne na ním emitované Dlhopisy.
Preto budúci investori by mali urobiť svoje vlastné nezávislé ohodnotenie všetkých rizikových faktorov a zvážiť všetky ostatné časti tohto Základného prospektu. Účelom tejto časti dokumentu nie je zoradenie rizík podľa dôležitosti alebo pravdepodobnosti ich výskytu.
Na schopnosť Emitenta splniť si svoje záväzky z Dlhopisov môžu vplývať nižšie uvedené rizikové faktory.
Otázky týkajúce sa zákonnosti investovania – Investičná činnosť niektorých investorov podlieha právnym predpisom a nariadeniam o zákonnosti investovania alebo preskúmaniu alebo regulácii zo strany niektorých orgánov.
Každý potenciálny investor by sa mal poradiť so svojimi právnymi a/alebo daňovými poradcami, aby zistil, či a do akej miery   sú pre takéhoto investora Dlhopisy zákonnými investíciami,   môžu byť Dlhopisy použité ako záloh pre rôzne druhy pôžičiek, a   sa uplatňujú obmedzenia na jeho kúpu Dlhopisov alebo zriadenie záložného práva na Dlhopisy.
Finančné inštitúcie by sa mali poradiť so svojimi právnymi poradcami alebo príslušnými regulačnými orgánmi ohľadne určenia primeraného režimu Dlhopisov podľa akýchkoľvek platných pravidiel týkajúcich sa kapitálových požiadaviek založených na riziku alebo podobných pravidiel.
Zmena zákona – Štruktúra a kľúčové vlastnosti Programu a okrem iného emisia Dlhopisov, práva týkajúce sa krycieho súboru a rating udelený Dlhopisom (ak nejaký existuje) sú založené na príslušnom právnom, daňovom a správnom postupe platnom k dátumu tohto Základného prospektu.
Nie je možné poskytnúť záruku, že akákoľvek možná zmena právneho predpisu (vrátane akejkoľvek zmeny v regulácii, ktorá môže nastať bez zmeny primárnej legislatívy), daňovej alebo administratívnej praxe nebude mať dopad na Dlhopisy alebo jej interpretácia sa po vydaní Dlhopisov nezmení, alebo že takáto zmena nebude mať nepriaznivý dopad na štruktúru Programu a režim Dlhopisov.
Tento Základný prospekt nebude zmenený tak, aby zohľadnil takéto zmeny právneho predpisu, daňovej alebo administratívnej praxe, pokiaľ takáto udalosť nespôsobí vznik povinnosti vydať a zverejniť Dodatok.
Vysoký stupeň otvorenosti slovenskej ekonomiky ju predurčuje k veľkej senzitívnosti na vývoj vonkajšieho makroekonomického prostredia.
V prípade priaznivého globálneho vývoja prináša otvorenosť veľký rastový potenciál, na druhej strane táto otvorenosť môže mať negatívny dopad na hospodárstvo v prípade externého makroekonomického nepriaznivého vývoja.
Zahraničný dopyt sa tak stáva rozhodujúcim faktorom výkonnosti domácej ekonomiky, v ktorej Emitent pôsobí.
Európska ekonomika ostatné obdobie stabilne rástla, čím pozitívne prispela k rastu exportu Slovenska.
K rastu tiež prispel nárast domácej spotreby a investícií.
K rastu spotreby prispelo najmä zvýšenie dôvery spotrebiteľov v prostredí historicky nízkej nezamestnanosti.
Za zvýšenie objemu investícií môžeme byť vćační najmä súkromným podnikom, ktoré tým reagovali na potrebu riešiť obmedzené výrobné kapacity, a verejným infraštruktúrnym projektom, ktoré boli financované prevažne z dotácií EÚ.
Rast slovenskej ekonomiky v posledných rokoch výrazne prekonal priemer eurozóny ako aj priemer Európskej únie.
Pokiaľ ide o fiškálnu oblasť, kladný ekonomický vývoj viedol k zníženiu fiškálneho deficitu a pomeru dlhu k HDP Slovenska, ktorý je už viacero rokov bezpečne v rámci maastrichtských obmedzení.
Od roku 2017 vykazujú verejné financie Slovenskej republiky primárny prebytok, to znamená pozitívni bilanciu verejných financií, s vylúčením nákladov na splácanie dlhu.
V roku 2019 vláda plánuje, aby boli celkové verejné financie, vrátane nákladov na splácanie dlhu, po prvý krát v histórii krajiny vyrovnané. Čo sa týka finančných trhov, Slovenská republika má iba vznikajúci a málo rozvinutý kapitálový trh.
Ceny miestnych aktív, vrátane dlhopisov, teda určujú hlavne dlhodobí inštitucionálni investori, vrátane bánk, ktoré často držia väčšinu aktív do splatnosti.
Aktíva k dispozícii na obchodovanie majú malé objemy a nízku likviditu, čo je jeden z dôvodov, prečo program nákupu aktív   Európskej centrálnej banky mal taký dramatický vplyv na zúženie rozpätia v posledných rokoch.
V skutočnosti na vrchole program nákupu aktív výnosy slovenských dlhopisov príležitostne klesali pod úroveň nemeckých referenčných hodnôt.
Kećže sa program nákupu aktív postupne v priebehu roka 2018 ukončoval, rozpätie slovenských dlhopisov voči nemeckým dlhopisom sa postupne stabilizovalo na približne 50-60 bázických bodov pri 10-ročnej splatnosti.
Zatiaľ čo toto rozpätie môže predstavovať primerané meradlo súčasného úverového rizika štátnych dlhopisov Slovenskej republiky, plánovaná cesta menovej politiky v eurozóne je predmetom väčšej neistoty ako zvyčajne.
Európska centrálna banka na jednej strane v decembri 2018 ukončila program nákupu aktív a uviedla, že po lete roku 2019 môže pristúpiť k normalizácii sadzieb používaných v rámci svojej politiky.
Zároveň však Európska centrálna banka pripúšťa, že ekonomický a inflačný cyklus v hospodárstve eurozóny môže byť slabší, než sa ešte nedávno predpovedalo, a preto pravdepodobne dôjde k odloženiu plánovanej normalizácie sadzieb.
Subjekty pôsobiace v bankovom sektore v Slovenskej republike akým je Emitent sú vystavené viacerým rizikám spojeným s akýmkoľvek spomalením ekonomiky eurozóny.
Prostredie s nízkymi úrokovými sadzbami môže ćalej pretrvávať.
S tým spojený tlak na marže tak môže ćalej podkopávať ziskovosť miestneho bankového sektora, ktorý je stále do veľkej miery závislý od čistého príjmu z úrokov.
Slabšie vyhliadky pre hospodárstvo eurozóny predstavujú pre ekonomiku Slovenska širšie negatívne riziká tak, ako bolo vysvetlené v úvodnom odseku vyššie.
Jedno konkrétne riziko súvisí s automobilovým priemyslom, ktorý je pre slovenskú ekonomiku kľúčovým odvetvím a významnou súčasťou automobilového dodávateľského reťazca eurozóny.
Okrem globálneho spomalenia predaja áut vyplývajú ćalšie rizikové faktory z možných ciel na dovoz automobilov do USA ako aj Veľkej Británie, ktorá opúšťa Európsku úniu bez dohody (v rámci takzvaného "tvrdého" Brexitu), pričom Británia je trh, na ktorý slovenský automobilový priemysel spomedzi krajín eurozóny vyváža najväčší objem.
Riziká zmiernenia rastu hospodárstva ovplyvňujú aj bankový sektor v Slovenskej republike, a to prostredníctvom klientov z radov bežných občanov.
Akékoľvek potenciálne prerušenie pozitívneho vývoja na trhu práce môže mať za následok zvrátenie slušne rastúcich trendov vkladov aj úverov ako aj zvýšenie miery nesplácaných úverov a tým negatívne ovplyvniť finančnú výkonnosť Emitenta.
Za zmienku stojí skutočnosť, že citlivosť klientov Emitenta na možný pokles na trhu práce je vyššia ako v období krízy v rokoch 2008-2009, pretože od uvedenej krízy sa výrazne zvýšila zadlženosť domácností.
V porovnaní s príjmami je aktuálny dlh domácností na Slovensku najvyšší v strednej Európe, hoci stále nedosahuje relatívnu zadlženosť Rakúska a Nemecka a jeho nominálna úroveň je bezpečne pod priemerom EÚ, spolu s najzdravšími ekonomikami EÚ.
Jeho prípadný ćalší dynamický rast by však napriek tomu mohol ohroziť finančnú situáciu domácnosti a ich schopnosť v budúcnosti reagovať na prípadne oslabenie ekonomického cyklu.
Okrem uvedených ekonomických a politických rizík vyplývajúcich z doterajšieho vývoja ekonomiky Slovenska a z predpokladov jej budúceho vývoja je Emitent pri svojej podnikateľskej činnosti obzvlášť vystavený úverovému, operačnému a trhovému riziku.
V záujme ich minimalizácie Emitent uplatňuje rôzne kontrolné mechanizmy, vnútrobankové postupy a interné opatrenia. Činnosť Emitenta podlieha dohľadu zo strany Národnej banky Slovenska a Emitent musí dodržiavať aj pravidlá týkajúce sa kapitálovej primeranosti a obozretného podnikania.
Napriek tomu nie je vylúčené, že v budúcnosti sa môžu vyskytnúť aj ćalšie riziká.
Z aktuálneho stavu na finančnom trhu, ako aj stavu v Slovenskej republike ako celku, sú zrejmé možné riziká, ktoré by mohli byť podstatné pre Dlhopisy a posúdenie trhových rizík s nimi spojených, avšak Emitent nevie posúdiť vplyv ani intenzitu vplyvu týchto rizík.
Emitent nemôže dať žiadnu záruku, že okrem uvedených rizík sa nevyskytnú aj iné faktory, ktoré by mohli mať nepriaznivý vplyv na Dlhopisy a trhové riziká s nimi spojené.
Dňa 29. marca 2017 Spojené kráľovstvo uplatnilo článok 50 Lisabonskej zmluvy a oficiálne oznámilo Európskej únii (ćalej len "EÚ") svoje rozhodnutie vystúpiť z EÚ.
Tým sa začal formálny dvojročný proces rokovaní o podmienkach vystúpenia a rámca budúcich vzťahov medzi Spojeným kráľovstvom a EÚ (ćalej len "Dohoda o vystúpení podľa článku 50").
V rámci týchto rokovaní sa v zásade dohodlo prechodné obdobie, ktoré by rozšírilo uplatňovanie právnych predpisov EÚ a zabezpečilo ćalší prístup k jednotnému trhu EÚ až do konca roka 2020.
Nie je isté, či bude Dohoda o vystúpení podľa článku 50 sfinalizovaná a schválená Spojeným kráľovstvom a EÚ do určeného termínu, ktorým je 29. marec 2019.
Ak nebude ratifikovaná, Zmluva o Európskej únii a Zmluva o fungovaní Európskej únie prestane od tohto dátumu platiť pre Spojené kráľovstvo.
Napriek tomu, že vláda Spojeného kráľovstva pokračuje v rokovaniach o Dohode o vystúpení podľa článku 50, s cieľom minimalizovať riziká pre firmy a podniky spojené s odchodom Spojeného kráľovstva bez dohody o prechodnom období sa vláda Spojeného kráľovstva začala pripravovať na "tvrdý" Brexit alebo Brexit "bez dohody".
Tieto prípravy zahŕňajú zverejnenie návrhu sekundárnych právnych predpisov na základe právomocí daných v zákone o vystúpení z EÚ z roku 2018 s cieľom zabezpečiť, aby 30. marca 2019 existoval funkčný súbor právnych predpisov.
Európske orgány v rámci prípravy na "tvrdý" Brexit neposkytli firmám a podnikom zo Spojeného kráľovstva podobné záruky.
V dôsledku pretrvávajúcej politickej neistoty ohľadne podmienok vystúpenia Spojeného kráľovstva z EÚ a štruktúru budúcich vzťahov je ťažké určiť presný vplyv na podnikanie Emitenta.
Nie je preto možné poskytnúť žiadnu záruku, že tieto záležitosti nebudú mať nepriaznivý vplyv na schopnosť Emitenta plniť svoje záväzky vyplývajúce z Dlhopisov a/alebo trhovú hodnotu a/alebo likviditu Dlhopisov na sekundárnom trhu.
Vystavenie Emitenta kreditnému riziku, riziku likvidity, úrokovej sadzby či operačnému riziku vyvstáva z bežnej podnikateľskej činnosti s ohľadom na predmet podnikania Emitenta.
Kreditné riziko – je riziko neplnenia záväzkov zo strany Emitenta.
Sektor bankových a finančných služieb môže byť negatívne poznačený množstvom faktorov ako sú napríklad všeobecné trhové podmienky, výkonnosť finančných trhov, úrovne úrokových sadzieb, výkyvy kurzov, legislatívne zmeny, ako aj zmeny regulácie zo strany centrálnych bánk.
Zhoršenie situácie na trhu môže negatívne ovplyvniť dopyt po Emitentom poskytovaných produktoch a službách.
Negatívny vývoj týchto faktorov môže taktiež ohroziť schopnosť klientov uhrádzať svoje záväzky, čo by mohlo mať negatívny dopad na Emitenta a potenciálne by mohlo predstavovať riziko neplnenia si svojich záväzkov zo strany Emitenta.
Riziko likvidity – riziko neschopnosti Emitenta splniť svoje záväzky riadne a včas.
V záujme zmiernenia tohto rizika sa Emitent usiluje o dosiahnutie vyváženosti v splatnosti aktív a pasív.
Podstatná časť financovania Emitenta pochádza z vkladov spotrebiteľov, ktorých značná časť je splatná na požiadanie.
Fluktuácia týchto vkladov je mimo kontroly Emitenta a Emitent preto nie je schopný poskytnúť záruku, že nenastane značný odliv vkladov v priebehu krátkeho časového úseku, čo by mohlo mať negatívny dopad na likviditu Emitenta. Úrokové riziko – riziko, ktoré vzniká v dôsledku nesúladu medzi aktívami a pasívami citlivými na úrokové sadzby, t. j. riziko zmeny úrokovej sadzby, jej volatilitu a zmenu tvaru výnosovej krivky.
Operačné riziko – predstavuje riziko vzniku straty spôsobené nevhodnými alebo zle nastavenými internými procesmi, zlyhaním ľudského faktora ako aj pôsobením vonkajších udalostí.
Operačné riziko taktiež zahŕňa riziko straty z porušenia právnych predpisov, zmluvnej zodpovednosti alebo iných súdnych sporov či správnych konaní.
Emitent využíva viacero nástrojov ktorými kontroluje kvalitu svojich aktív, finančných operácií a obchodov, ktoré vykonáva.
Pracovné procesy na eliminovanie týchto rizík sú implementované pod dohľadom vnútornej kontroly.
Všetky aktivity, ktoré Emitent vykonáva, sú pravidelne monitorované a kontrolované NBS.
Neexistuje však žiadna záruka, že tieto nástroje úspešne znížia alebo odstránia všetky tieto riziká.
Hospodárenie Emitenta a jeho výsledky môžu byť nepriaznivo ovplyvnené aj externými faktormi, ktoré sú mimo vplyvu Emitenta.
Sem patrí napríklad zmena ekonomických podmienok, fázy ekonomického cyklu, volatilita na finančných trhoch, či nárast konkurencie v sektore finančných služieb. Členstvo v Skupine Intesa Sanpaolo – Emitent je členom Skupiny Intesa Sanpaolo.
Riziká súvisiace s podnikaním Skupiny Intesa Sanpaolo a trhy, na ktorých pôsobí, môžu mať podstatný nepriaznivý dopad na Emitenta; tieto riziká okrem iného zahŕňajú: ġažké makroekonomické a finančné podmienky na trhu môžu mať podstatný nepriaznivý dopad na podnikateľskú činnosť, finančnú situáciu, prevádzkové výsledky a vyhliadky Skupiny Intesa Sanpaolo; Skupina Intesa Sanpaolo bola a môže byť aj naćalej postihnutá Európskou dlhovou krízou a môže sa od nej vyžadovať zníženie jej expozícií voči štátnemu dlhu niektorých krajín.
Skupina Intesa Sanpaolo podlieha významnému riziku protistrany a nesplácanie protistranami môže viesť k stratám, ktoré presahujú rezervy Skupiny Intesa Sanpaolo.
Stratégie hedgingu Skupiny Intesa Sanpaolo sa môžu ukázať ako neúčinné.
Skupina Intesa Sanpaolo je vo všeobecnosti vystavená trhovej volatilite, pokiaľ ide o úvery zabezpečené nehnuteľnosťami.
Výkyvy a nestálosť trhu môžu nepriaznivo ovplyvniť hodnotu aktív Skupiny Intesa Sanpaolo, znížiť ziskovosť a sťažiť odhad reálnej hodnoty niektorých jej aktív.
Skupina Intesa Sanpaolo je vystavená riziku, že likvidita nemusí byť ľahko dostupná.
Ratingové agentúry môžu prerušiť, znížiť alebo odobrať rating Skupiny Intesa Sanpaolo a/alebo lokálnej entity, ktorá je súčasťou Skupiny Intesa Sanpaolo alebo krajiny, v ktorej Skupina Intesa Sanpaolo pôsobí, a takéto opatrenie by mohlo mať negatívny vplyv na podmienky refinancovania Skupiny Intesa Sanpaolo, najmä na jej prístup na dlhové kapitálové trhy.
Na základe nových vládnych alebo regulatórnych požiadaviek a zmien vo vnímaných úrovniach primeranej kapitalizácie a finančnej páky (v angličtine: leverage) by mohla Skupina Intesa Sanpaolo podliehať zvýšeným kapitálovým požiadavkám alebo normám a v budúcich obdobiach by bola povinná získať dodatočný kapitál alebo likviditu.
Skupina Intesa Sanpaolo podlieha riziku zmien daňového rámca, najmä vzhľadom na bankovú daň a zavedenie dane z finančných transakcií.
Je možné, že Skupina Intesa Sanpaolo nebude schopná splniť minimálnu požiadavku na vlastné zdroje a oprávnené záväzky; stratégie, techniky a postupy vnútornej kontroly Skupiny Intesa Sanpaolo ju môžu ponechať vystavenú neidentifikovaným alebo neočakávaným rizikám.
Podnikanie Skupiny Intesa Sanpaolo zahŕňa operačné riziká.
Akékoľvek zlyhanie alebo prerušenie alebo narušenie bezpečnosti informačných systémov Skupiny Intesa Sanpaolo, a akékoľvek zanedbanie aktualizácie týchto systémov môže viesť k obchodným a iným stratám.
Zmeny úrokových sadzieb sú spôsobené mnohými faktormi nad rámec kontroly Skupiny Intesa Sanpaolo a tieto zmeny môžu mať významne nepriaznivý dopad na jej finančné výsledky vrátane čistých úrokových výnosov.
Kećže veľká časť operácií, aktív a zákazníkov Skupiny Intesa Sanpaolo sa nachádza v krajinách strednej a východnej Európy, ktoré nie sú súčasťou eurozóny, je Skupina Intesa Sanpaolo Group vystavená menovému riziku.
Zmena štandardov Európskej centrálnej banky týkajúcich sa zabezpečenia by mohla nepriaznivo ovplyvniť financovanie Skupiny Intesa Sanpaolo a jej prístup k likvidite.
Skupina Intesa Sanpaolo pôsobí na vysoko konkurenčných trhoch a konkuruje veľkým medzinárodným finančným inštitúciám, ako aj miestnym konkurentom.
Dodržiavanie platných pravidiel a nariadení, najmä v oblasti boja proti legalizácii príjmov z trestnej činnosti a financovaniu terorizmu, boja proti korupcii a predchádzania podvodom, ekonomických sankcií, daňových ako aj kapitálových trhov (súvisiacich s cennými papiermi a burzou), zahŕňa značné náklady a úsilie, pričom nedodržovanie môže mať pre Skupinu Intesa Sanpaolo vážne právne a reputačné dôsledky.
Zmeny v právnych predpisoch na ochranu spotrebiteľa a uplatňovanie, resp. výklad týchto právnych predpisov môžu obmedzovať poplatky a iné cenové podmienky, ktoré si Skupina Intesa Sanpaolo môže účtovať za určité bankové obchody, pričom tieto môžu zároveň spotrebiteľom umožniť nárokovať si vrátenie niektorých týchto poplatkov a úrokov, ktoré už v minulosti zaplatili.
Odchod jednej alebo viacerých krajín z eurozóny by mohol mať nepredvídateľné dôsledky pre finančný systém a širšiu ekonomiku, čo by mohlo viesť k poklesu úrovní v podnikaní, zníženiu účtovnej hodnoty aktív a strate v podnikaní Skupiny Intesa Sanpaolo.
Skupina Intesa Sanpaolo pôsobí na rozvíjajúcich sa trhoch, v ktorých môže dôjsť k rýchlym ekonomickým alebo politickým zmenám, ktoré môžu mať nepriaznivý dopad na finančnú výkonnosť a prevádzkové výsledky.
Pridelené peňažne prostriedky z fondov EÚ nemusia byť uvoľnené, alebo EÚ a/alebo medzinárodné úverové inštitúcie nemusia schváliť ćalšie programy pomoci.
Strata dôvery zákazníkov v podnikanie Skupiny Intesa Sanpaolo alebo v bankovú sféru vo všeobecnosti by mohla viesť k neočakávane vysokým úrovniam výberov klientov, čo by mohlo mať podstatný nepriaznivý dopad na výsledky, finančnú situáciu a likviditu Skupiny Intesa Sanpaolo.
Problémy s likviditou, s ktorými sa stretávajú niektoré krajiny strednej a východnej Európy, môžu nepriaznivo ovplyvniť širší región strednej a východnej Európy a môžu negatívne ovplyvniť obchodné výsledky a finančnú situáciu Skupiny Intesa Sanpaolo Group.
Vlády v krajinách, v ktorých Skupina Intesa Sanpaolo pôsobí, môžu reagovať na finančné a hospodárske krízy so zvýšeným protekcionizmom, znárodnením alebo podobnými opatreniami.
Skupina Intesa Sanpaolo môže byť nepriaznivo ovplyvnená pomalším rastom alebo recesiou v bankovom sektore, v ktorom pôsobí, ako aj pomalším zvýšením rastu hospodárstiev eurozóny a EÚ.
Platné zákony o konkurze a iné právne predpisy a nariadenia upravujúce práva veriteľov v rôznych krajinách strednej a východnej Európy môžu obmedziť schopnosť Skupiny Intesa Sanpaolo získať platby za nesplatené úvery a preddavky.
Skupina Intesa Sanpaolo môže byť povinná zúčastňovať sa na vládnych podporných programoch pre úverové inštitúcie alebo ich financovať alebo financovať programy konsolidácie vládnych rozpočtov, a to prostredníctvom zavedenia bankových daní a iných poplatkov.
Regulatórne požiadavky – posledná globálna finančná kríza viedla k nárastu regulácie na národnej ako aj medzinárodnej úrovni s cieľom prijať nové a prísnejšie presadzovať už existujúce predpisy pre finančný sektor, v ktorom Emitent pôsobí.
Táto regulácia by mohla ovplyvniť finančný sektor a nové požiadavky a zmeny v oblasti primeranosti kapitálu, likvidity a finančnej páky by mohli viesť k zvýšeniu požiadaviek na kapitál a likviditu.
Na úrovni Európskej únie bolo prijatých viacero predpisov platných pre európsky bankový sektor.
Významným právnym rámcom je nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 575/2013 z 26. júna 2013 o požiadavkách na obozretné podnikanie pre úverové inštitúcie a investičné spoločnosti (ćalej len "CRR") / smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36 / EÚ a Rady z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami (ćalej len "CRC IV"), ktorými sa preberajú štandardy Basel III.
CRD IV upravuje kapitálové požiadavky bánk a zavádza udržiavanie "kapitálových vankúšov" a nové požiadavky na likviditu, finančnú páku a ćalšie riziká bánk.
K stabilite bankového sektora by mala prispieť aj smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorá stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností (Bank Recovery and Resolution Directive) (ćalej len "BRRD").
Regulatórny rámec pre investičné služby a regulované trhy je aktualizovaný smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2014/65/EÚ z 15. mája 2014 o trhoch s finančnými nástrojmi v znení neskorších zmien a doplnkov (ćalej len "MiFID II") a príslušnými európskymi a vnútroštátnymi právnymi predpismi a platí od 3. januára 2018.
Zvýšené regulatórne požiadavky znamenajú pre Emitenta tiež zvýšené náklady.
Kećže mnohé otázky týkajúce sa uplatňovania týchto zmien zostávajú v praxi nejasné, plný dopad smernice MiFID II zostáva pre Emitenta neistý.
Podstatný dopad na bankový sektor má aj záťažové testovanie Európskej centrálnej banky, ktoré sa prvýkrát uskutočnilo v roku 2014.
Tieto a akékoľvek iné prípadné nové regulatórne požiadavky, ktoré by mohli byť zavedené v budúcnosti, by mohli vyústiť do požiadaviek na Emitenta navýšiť kapitál, čo by mohlo viesť z zvýšeným finančným nákladom Emitenta a mohlo by mať dopad na jeho ziskovosť.
Neexistuje žiadna záruka, že Emitent bude schopný zvýšiť svoj oprávnený kapitál (alebo svoje kapitálové podiely) dostatočne alebo v požadovanej lehote.
Ak Emitent nebude schopný dostatočne zvýšiť kapitálové podiely a/alebo splniť iné regulatórne požiadavky, jeho ratingy môžu byť negatívne ovplyvnené a jeho náklady na financovanie sa môžu zvýšiť a/alebo príslušné orgány môžu uložiť pokuty, sankcie alebo iné regulatórne opatrenia.
Ktorýkoľvek z týchto dôsledkov by mohol mať podstatný nepriaznivý dopad na podnikanie, finančnú situáciu a prevádzkové výsledky Emitenta.
Konkurencia na trhu v Slovenskej republike – Sektor bankovníctva a finančných služieb v CEE, a najmä v Slovenskej republike, je čoraz viac presýtený, a preto sa Emitent môže stretnúť s rastúcou konkurenciou zo strany domácich aj svetových finančných inštitúcií.
To môže následne viesť k zníženiu marží úrokových sadzieb, cien úverov a iných produktov.
Výnosy z poplatkov a provízií a objemy obchodov sa môžu tiež znížiť a očakávajú sa zvýšené náklady na vklady a iné financovanie.
Slovenský bankový trh je v súčasnosti veľmi koncentrovaný a napriek tomu, že Emitent má málo konkurentov porovnateľnej veľkosti a podobného rozsahu podnikania, môže Emitent čeliť aj rastúcej konkurencii menej zabehnutých bánk a finančných inštitúcií alebo nových účastníkov, ktorí sa snažia preniknúť na trh tým, že ponúknu atraktívnejšie úrokové sadzby alebo sadzby na vklady a zavedú iné agresívne cenové stratégie.
Na slovenskom bankovom trhu naćalej vznikajú nízko nákladové banky, ktoré sú primárne zamerané na poskytovanie internetových bankových služieb alebo uplatňovanie iných pokročilých operačných postupov s pokrokovými technológiami alebo obchodnými stratégiami.
Navyše sa očakáva, že hospodárska súťaž na trhu platieb bude značne ovplyvnená smernicou Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2015/2366 z 25. novembra 2015 o platobných službách na vnútornom trhu (ćalej len "PSD2"), ktorá bola implementovaná do slovenského práva prostredníctvom novelizácie zákona 492/2009 Z. z. o platobných službách v znení neskorších predpisov s účinnosťou od 13. januára 2018.
Cieľom PSD2 je ćalej rozvíjať integrovaný vnútorný trh pre elektronické platby v rámci EÚ.
V rámci PSD2 budú okrem iného banky nútené poskytovať poskytovateľom – tretím stranám prístup k online účtom zákazníkov a platobným službám.
To umožní zákazníkom zvoliť si týchto poskytovateľov namiesto toho, aby banka viedla ich účet pre   "služby týkajúce sa informácií o účte", napríklad zobrazovanie informácií týkajúcich sa jedného alebo viacerých bankových účtov vedených v jednej alebo viacerých bankách, čo zákazníkom poskytuje lepší prehľad o ich financiách a   "služby týkajúce sa iniciovania platieb", t. j. iniciovanie elektronických platieb medzi bankovými účtami.
PSD2 pravdepodobne povedie k zvýšeniu hospodárskej súťaže na trhu platobných služieb a môže viesť k zníženiu trhového podielu a súvisiacich transakčných poplatkov bánk vrátane Emitenta na trhu platobných služieb.
V súčasnosti však nie je verejnosť informovaná o tom, že akýkoľvek poskytovateľ služieb je aktívny v tejto novej oblasti trhu platobných služieb, situácia sa však môže zmeniť, keć sa potenciálni účastníci trhu dostatočne oboznámia so všetkými právnymi, regulatórnymi, obchodnými a prevádzkovými aspektmi legislatívneho rámca PSD 2.
Schopnosť Emitenta efektívne konkurovať bude závisieť od jeho schopnosti rýchlo sa prispôsobiť týmto novým trhovým a odvetvovým trendom vrátane ponuky produktov, správania zákazníkov a právneho vývoja.
Ak Emitent nebude schopný účinne súťažiť s miestnymi konkurentmi alebo veľkými medzinárodnými finančnými inštitúciami a novými poskytovateľmi finančných služieb vstupujúcimi na trh v dôsledku PSD2, okrem iného to môže mať podstatný nepriaznivý dopad na podnikanie Emitenta, jeho prevádzkové výsledky a jeho celkovú finančnú situáciu, likviditu, kapitálovú bázu a reputáciu.
Rating Emitenta – K dátumu vyhotovenia tohto Základného prospektu rating Emitenta pridelený ratingovou agentúrou Moody's neznamená, že udelený rating vyjadruje úplne všetky riziká a teda že nemôže nastať situácia, ktorá by viedla k stratám Emitenta a následne k negatívnemu dopadu na hospodárske výsledky Emitenta, prípadne na jeho schopnosť plniť si záväzky vyplývajúce z Dlhopisov.
Ratingové ohodnotenie Emitenta predstavuje názor ratingovej agentúry na bonitu Emitenta.
Rating Emitenta môže ratingová agentúra znížiť, prerušiť alebo odobrať, čo by mohlo mať za následok obmedzenie prístupu k zdrojom financovania Emitenta a následne k vyšším refinančným nákladom.
Všeobecne negatívne zmeny miestnych aj medzinárodných ekonomických podmienok, inflácia, spotreba domácností a podnikov, ekonomický cyklus, nezamestnanosť, obmedzené úverové možnosti a ćalšie faktory, ktoré investor ani Emitent nie sú schopní ovplyvniť, môžu mať negatívny vplyv na hospodárenie Emitenta, hodnotu investičného portfólia ako aj trhovú hodnotu cenných papierov vydaných Emitentom.
Zákon USA o dodržiavaní daňových predpisov v súvislosti so zahraničnými účtami   – Výplaty výnosov alebo menovitej hodnoty Dlhopisov v prospech majiteľov Dlhopisov, ktorí   nespĺňajú daňové certifikácie, resp. požiadavky na identifikáciu (vrátane uvedenia informácie o vzdaní sa uplatňovania akýchkoľvek zákonov, ktoré zakazujú poskytovanie takýchto informácií daňovému úradu) alebo   sú finančnými inštitúciami, ktoré nespĺňajú požiadavky zákona USA o dodržiavaní daňových predpisov v súvislosti so zahraničnými účtami (U.S.
Foreign Account Tax Compliance Act), resp. akékoľvek podobné ustanovenia neamerických zákonov, vrátane akýchkoľvek dobrovoľných dohôd uzatvorených s daňovým úradom v zmysle týchto zákonov, môžu byť predmetom zrážkovej dane vo výške 30 percent.
Emitent nebude povinný vykonávať žiadne ćalšie platby v súvislosti s takýmito čiastkami zadržanými Emitentom alebo iným platobným agentom.
Vymáhanie nárokov podľa právnych predpisov Slovenskej republiky – Hoci právna infraštruktúra vymáhania nárokov v Slovenskej republike sa približuje štandardom platným v západoeurópskych krajinách, proces vymáhania nárokov je často zdĺhavý a vyžaduje si dodržanie viacerých formalít.
Investori by si mali byť takisto vedomí toho, že v Slovenskej republike môže byť menej sudcov, ktorí sa špecializujú na komplexné investície do cenných papierov, v porovnaní s počtom sudcov v západoeurópskych krajinách.
Preto môžu byť prípady, ktoré riešia súdy v Slovenskej republike predmetom prieťahov v konaní.
Dodržiavanie pravidiel boja proti legalizácii príjmov z trestnej činnosti korupcii a financovaniu terorizmu – Emitent musí dodržiavať vnútroštátne a medzinárodné pravidlá a predpisy týkajúce boja proti legalizácii príjmov z trestnej činnosti, korupcii a financovaniu terorizmu.
Tieto pravidlá a nariadenia sa v posledných rokoch stali prísnejšími a v budúcnosti možno budú ešte viac sprísnené a prísnejšie presadzované.
Dodržiavanie týchto pravidiel a nariadení znamená pre banky a iné finančné inštitúcie značnú finančnú záťaž a spôsobuje závažné technické problémy.
Akékoľvek porušenie alebo podozrenie z porušenia týchto alebo podobných pravidiel zo strany Emitenta môže mať pre Emitenta vážne právne, finančné a reputačné dôsledky vrátane sankcií uložených NBS.
Mohlo by to preto mať podstatný nepriaznivý dopad na podnikanie, prevádzkové výsledky ako aj finančnú situáciu, likviditu, vlastné zdroje, vyhliadky a reputáciu Emitenta.
Platné zákony o konkurze a iné zákony a predpisy upravujúce práva veriteľov – Slovenské konkurzné konania často trvajú niekoľko rokov, pokým sa vyriešia, a úroveň vymoženia pohľadávok veriteľov je v porovnaní so zvyškom Európskej únie relatívne nízka.
Emitent preto nemôže zabezpečiť, že jeho práva veriteľa v konkurznom konaní budú postačovať na to, aby mohol úspešne zinkasovať sumy, ktoré mu dlhujú jeho dlžníci.
Okrem toho sa náklady na súdne spory Emitenta súvisiace s konkurzným konaním jeho dlžníkov alebo protistrán môžu podstatne zvýšiť v dôsledku akýchkoľvek novo prijatých a neotestovaných postupov a možných zmien v predpisoch.
Proces vymáhania zálohu v Slovenskej republike je pomerne nákladný a môže trvať niekoľko rokov.
V dôsledku toho je možné, že Emitent nebude môcť za vynaloženia primeraných nákladov včas, alebo vôbec vymôcť záloh zabezpečujúci úvery a iný dlh poskytnutý Emitentom vrátane hypotekárnych úverov.
Mohlo by to preto mať podstatný nepriaznivý dopad na podnikanie, prevádzkové výsledky, finančnú situáciu, likviditu, vlastné zdroje, vyhliadky a reputáciu Emitenta.
Komplikácie súvisiace s potenciálne nákladným a zdĺhavým konkurzným konaním môžu byť zmiernené zákonnou možnosťou Emitenta postúpiť pohľadávky, ktoré sú po lehote splatnosti dlhšie ako 90 dní, tretej osobe bez nutnosti získať súhlas dlžníka.
Takéto postúpenie môže prispieť k inkasovaniu hotovosti a vytvárať finančné prostriedky na splácanie záväzkov voči majiteľom Dlhopisov.
Okrem toho sa všetky nesplatené úvery (t. j. dlžník je v omeškaní po dobu dlhšiu ako 90 dní) musia odstrániť z krycieho súboru a vymazať z registra krytých dlhopisov a nahradiť riadne splácanými úvermi, čo prispieva k posilneniu krycieho súboru a zlepšeniu schopnosti Emitenta splniť si svoje záväzky voči majiteľom Dlhopisov.
Potenciálny investor by mal zodpovedne zvážiť akúkoľvek investíciu do Emitentom vydaných Dlhopisov.
Najmä je potrebné, aby: 1) mal dostatok znalostí a skúseností na to, aby zmysluplne mohol ohodnotiť Dlhopisy, posúdil výhody a riziká investovania do Dlhopisov a informácie obsiahnuté v Základnom prospekte alebo tie, na ktoré Základný prospekt alebo akýkoľvek jeho Dodatok odkazuje; 2) mal dostatok informácií týkajúcich sa investície ako aj schopnosť zhodnotiť ich v kontexte svojej finančnej situácie a vplyv tejto investície na svoje už existujúce portfólio; 3) mal dostatok finančných prostriedkov, aby bol schopný zvládnuť prípadný negatívny vývoj rizikových faktorov týkajúcich sa Emitenta alebo Dlhopisov; 4) plne porozumel podmienkam emisie, poznal relevantné finančné ukazovatele a ich možný vývoj spolu s vývojom finančných trhov; 5) bol schopný zhodnotiť možné scenáre vývoja ekonomiky, úrokových sadzieb a ostatných faktorov, ktoré môžu ovplyvniť jeho investíciu a schopnosť niesť príslušné riziká.
Riziko možného konfliktu záujmov – Emitent môže použiť všetky alebo časť finančných prostriedkov získaných predajom Dlhopisov na zabezpečovacie transakcie, ktoré by za normálnych okolností nemali mať významný vplyv na hodnotu Dlhopisov, avšak Emitent nemôže dať žiadnu záruku, že takýto vplyv nebudú mať.
Emitent môže v súvislosti s Dlhopismi vykonávať aj iné funkcie, ako napríklad výpočtový agent, čo mu umožňuje uskutočniť výpočty vo vzťahu k Dlhopisom (napríklad výpočet výnosu, ktorý má byť vyplatený), ktoré sú pre majiteľov Dlhopisov záväzné.
Pre zamestnancov finančných inštitúcií, ako je Emitent, je zvyčajné, že pri uskutočňovaní obchodov vo vlastnom mene konajú v súlade so zákonmi týkajúcimi sa cenných papierov a rovnako zákonnými alebo internými "compliance" štandardmi týkajúcimi sa obchodov na vlastný účet a zneužitia trhu.
Zamestnanci a prepojené osoby sa môžu zúčastniť ponuky cenných papierov Emitenta.
Pri investícii do Dlhopisov zamestnanci môžu dostať zľavu oproti trhovej cene.
Dealeri Emitenta môžu byť motivovaní predať Dlhopisy s ohľadom na ich motivačné odmeny (závislé od úspešného predaja), vždy však len v súlade so zákonmi týkajúcimi sa cenných papierov a podnikania bánk súvisiacich s takýmito motivačnými odmenami.
Napriek opatreniam prijatých Emitentom na zabezpečenie súladu s platnou legislatívou a internými procedúrami, môže uvedené konanie spôsobiť konflikt záujmov s povinnosťami voči majiteľom Dlhopisov. Členovia predstavenstva alebo dozornej rady Emitenta môžu byť zároveň členmi štatutárnych alebo dozorných orgánov v iných spoločnostiach, vrátane klientov alebo investorov Skupiny Intesa Sanpaolo, ktoré môžu priamo alebo nepriamo s Emitentom súťažiť.
V prípade uzatvárania obchodov s takýmito spoločnosťami môžu byť osoby zastávajúce takéto funkcie vystavené riziku konfliktu záujmov, ktoré by mohli mať významný nepriaznivý dopad na podnikanie Emitenta, jeho finančnú situáciu alebo výsledky transakcií.
Rozdiely medzi Dlhopisom a bankovým vkladom sú najmä z hľadiska: 1) výnosu – investícia do Dlhopisov predpokladá zhodnocovanie finančných prostriedkov na dlhšie obdobie v porovnaní s bankovým vkladom, s čím je spojený aj vyšší výnos Dlhopisu na primárnom trhu.
Cena Dlhopisu na sekundárnom trhu sa nedá predvídať, naproti tomu úrok na bankovom vklade a podmienky jeho výplaty sú klientom vopred jasne zadefinované a tak majiteľ bankového vkladu vie, aký je jeho výnos z bankového vkladu; 2) rizík – s Dlhopismi sú spojené riziká popísané v tejto podkapitole "2.3.
Riziká spojené s Dlhopismi".
Rizikovosť bankového vkladu je úzko spojená s rizikami týkajúcimi sa Emitenta; 3) likvidity – klient banky, majiteľ bankového vkladu, môže kedykoľvek pred jeho splatnosťou požiadať banku o predčasné splatenie svojho vkladu a banka je povinná mu tento vklad vyplatiť, za podmienok stanovených v zmluve o vkladovom produkte alebo vo všeobecných obchodných podmienkach.
Naopak likvidita Dlhopisu na sekundárom trhu je nepredvídateľná a Emitent nemôže zaručiť, že Majiteľ dlhopisu bude schopný svoje Dlhopisy kedykoľvek predať.
Pokiaľ sa Emitent v Konečných podmienkach emisie Dlhopisov nezaviazal k ich predčasnému splateniu, nie je povinný na požiadanie Majiteľa dlhopisu mu predčasne splatiť Dlhopis; 4) ochrany investora vyplývajúcej zo systému ochrany vkladov – bankový vklad patrí pod systém ochrany vkladov, Dlhopis to tohto systému zaradený nie je.
Sekundárny trh všeobecne – V čase vydania Dlhopisov nemusí byť zriadený trh obchodovania a ani sa nemusí nikdy rozvinúť.
Ak sa trh rozvinie, nemusí byť veľmi likvidný.
Investori teda nemusia byť schopní predať svoje Dlhopisy ľahko alebo za ceny, ktoré im zabezpečia výnos porovnateľný s podobnými investíciami, pre ktoré existuje rozvinutý sekundárny trh.
Okrem toho nemusia byť Dlhopisy vydané v rámci Programu hodnotené alebo kótované na burze cenných papierov alebo na regulovanom trhu a za týchto okolností môže byť ťažšie získať informácie cenách a môže byť nepriaznivo ovplyvnená likvidita a trhové ceny takýchto Dlhopisov.
Je možné, že na nelikvidnom trhu nebude môcť investor kedykoľvek predať svoje Dlhopisy za spravodlivé trhové ceny.
Možnosť predať Dlhopisy môže byť navyše obmedzená z dôvodov špecifických pre danú krajinu.
Emitent ćalej nemôže garantovať cenu, za ktorú sa budú dať Dlhopisy na sekundárnom trhu kúpiť, respektíve predať.
Cenu ovplyvňujú aktuálne trhové podmienky a preto sa počas obchodovania mení.
Historický vývoj cien Dlhopisov nemôže byť považovaný za ukazovateľ budúceho vývoja cien.
Majiteľ Dlhopisov je tak vystavený riziku nepriaznivého vývoja trhových cien ním vlastnených Dlhopisov, čo sa môže prejaviť v prípade, ak sa ich rozhodne predať pred ich splatnosťou.
V prípade, ak sa majiteľ Dlhopisu rozhodne držať Dlhopisy do ich konečnej splatnosti, menovitá hodnota a výnos bude vyplatený v zmysle Konečných podmienok emisie.
Rating Dlhopisov – Akýkoľvek rating Dlhopisov nemusí primerane odrážať všetky riziká investovania do Dlhopisov.
Takisto môže dôjsť k prerušeniu, zníženiu alebo odobratiu ratingov.
Takéto prerušenie, zníženie alebo odobratie ratingu môže mať nepriaznivý vplyv na trhovú hodnotu a obchodnú cenu Dlhopisov.
Rating nie je odporúčaním na kúpu, predaj alebo držbu cenných papierov a ratingová agentúra ho môže kedykoľvek upraviť alebo odobrať. Úrokové riziko – Na hodnotu Dlhopisov vplýva zmena úrokových sadzieb, ktoré reagujú na ekonomické, politické či trhové očakávania.
Kreditné riziko – Hodnota Dlhopisov sa môže meniť v závislosti od vnímania úverovej bonity Emitenta trhom.
Riziko kreditnej marže – S Dlhopismi je spojené riziko kreditnej marže Emitenta, ktorá sa môže počas životnosti Dlhopisov zvýšiť, čo má za následok pokles ceny Dlhopisov.
Hlavné faktory vplývajúce na kreditnú maržu sú okrem iného rating Emitenta a jeho úverová bonita, pravdepodobnosť zlyhania Emitenta, miera návratnosti a zostávajúca doba do splatnosti Dlhopisov.
Celková ekonomická situácia, likvidita trhu, všeobecná úroveň úrokových sadzieb, celkový ekonomický vývoj a mena, v ktorej sú Dlhopisy denominované, môžu mať tiež negatívny vplyv a potenciálni investori do Dlhopisov by mali zvážiť všetky tieto faktory.
Vplyv inflácie – Výška záväzku Emitenta splatiť dlh v určitej mene má z dôvodu zvýšenej inflácie tejto meny nižšiu reálnu hodnotu ako v čase investície.
Vplyv daní a poplatkov – Návratnosť investície do Dlhopisov ovplyvňuje daňový režim platný v krajine sídla Emitenta či v krajine, kde dochádza k prevodu cenného papiera.
Potenciálny investor by mal taktiež vykonať svoje vlastné posúdenie výšky a druhov poplatkov, ktoré mu budú účtované v súvislosti s nadobudnutím, držbou alebo s predajom Dlhopisov (napr. poplatok za vedenie a správu majetkového účtu).
Právny režim – Dlhopisy sú vydané v súlade s právnym poriadkom platným v Slovenskej republike v čase ich vydania.
Akákoľvek zmena právnych predpisov počas trvania Dlhopisov môže mať vplyv na hodnotu Dlhopisov, na štruktúru Programu alebo na celkový právny režim Dlhopisov a môže mať teda dopad na návratnosť investície investora.
Riziko predčasného splatenia Dlhopisov – Návratnosť investície do Dlhopisov môže byť nižšia ako očakávaná v prípade, ak majiteľ Dlhopisu tieto predá pred ich konečnou splatnosťou.
V Konečných podmienkach každej emisie Dlhopisov bude uvedené, či má ich majiteľ Dlhopisu právo na predčasné splatenie Dlhopisov alebo či Emitent môže v prípade určitých špecifických udalostí definovaných v Konečných podmienkach emisie Dlhopisov tieto predčasne splatiť.
Majitelia Dlhopisov môžu byť tiež vystavení riziku, že zdroje získané z predčasného splatenia Dlhopisov nebudú schopní opätovne investovať takým spôsobom, aby získali rovnaký výnos aký mali z investície do Dlhopisov.
Nemožnosť predčasnej splatnosti v prípade nesplnenia záväzkov Emitenta neexistencia spoločného zástupcu – V súlade s podmienkami Dlhopisov a prevládajúcou trhovou praxou pre vydávanie dlhopisov slovenskými úverovými inštitúciami na domácom slovenskom trhu neplnenie záväzkov Emitenta z Dlhopisov nespôsobí predčasnú splatnosť záväzkov Emitenta voči majiteľom Dlhopisov ani možnosť uplatniť právo majiteľov Dlhopisov požadovať predčasné splatenie Dlhopisov.
V prípade nesplnenia platobných povinností Emitenta budú mať majitelia Dlhopisov právo žalovať Emitenta o úhradu a budú mať tiež prospech z práva na samostatné uspokojenie s ohľadom na majetok v krycom súbore pri prípadnom vymáhaní ich nárokov, majiteľ Dlhopisov však nebude mať právo požadovať predčasné splatenie celej čiastky menovitej hodnoty.
Ak Emitent nesplní svoje záväzky, bude zvolaná schôdza majiteľov Dlhopisov, neexistuje však spoločný zástupca majiteľov Dlhopisov a každý majiteľ Dlhopisov bude musieť vo vymáhať svoje práva voči Emitentovi individuálne.
Riziko podriadenosti – Podľa zákona 7/2005 Z. z. o konkurze a reštrukturalizácii a o zmene a doplnení niektorých zákonov, v znení neskorších predpisov (ćalej len "Zákon o konkurze"), akýkoľvek záväzok Emitenta, ktorého veriteľom je alebo kedykoľvek počas jeho existencie bola osoba, ktorá je alebo bola spriaznenou osobou Emitenta podľa § 9 Zákona o konkurze (ćalej len "Spriaznený záväzok")   bude v konkurze na majetok Emitenta vedenom v Slovenskej republike automaticky zo zákona podriadený všetkým ostatným nepodriadeným záväzkom Emitenta a takýto Spriaznený záväzok nebude uspokojený skôr ako budú uspokojené všetky ostatné nepodriadené záväzky Emitenta voči veriteľom, ktorí si svoje pohľadávky prihlásili v rámci konkurzu na majetok Emitenta;  v konkurze Emitenta nemôže byť uspokojený rovnakým alebo lepším spôsobom ako akýkoľvek iný nepodriadený záväzok Emitenta voči veriteľom, ktorí si svoje pohľadávky prihlásili v rámci konkurzu na majetok Emitenta.
Definícia "spriaznenej osoby" je široká a bude zahŕňať okrem iného akcionárov s priamym alebo nepriamym podielom v hodnote najmenej 5%, dcérske spoločnosti, v ktorých má Emitent priamy alebo nepriamy podiel v hodnote aspoň 5% a pridružené spoločnosti prepojené s Emitentom prostredníctvom priameho alebo nepriameho podielu v hodnote aspoň 5%.
V § 95 ods. 5 Zákona o konkurze sa konkrétne vo vzťahu ku krytým dlhopisom uvádza, že podriadenosť sa nevzťahuje na veriteľa, ktorý nie je prepojený s Emitentom ani s osobou, od ktorej nadobudol pohľadávku z krytých dlhopisov.
To znamená, že majiteľ Dlhopisu, ktorý nie je prepojený s Emitentom a nekúpil Dlhopis od svojej spriaznenej osoby, by sa nemal považovať za veriteľa Spriazneného záväzku.
Vzhľadom na to, že pravidlo podriadenosti sa uplatňuje iba v prípade rozdelenia konkurznej podstaty veriteľom (t. j. krycí súbor v prípade Dlhopisov), riziko podriadenosti pravdepodobne nebude mať významný vplyv na veriteľov Spriaznených záväzkov z Dlhopisov, s výnimkou prípadu speňaženia krycieho súboru po tom, ako sa správcovi konkurznej podstaty nepodarilo previesť celý program krytých dlhopisov Emitenta na inú slovenskú banku podľa § 195a Zákona o konkurze.
Ak však dôjde k takejto likvidácii, veritelia Spriaznených záväzkov a prepojených s Emitentom s najväčšou pravdepodobnosťou nebudú mať prednostné práva na výnosy z predaja majetku v krycom súbore a budú dostávať náhradu (ak vôbec) až po tom, ako dostanú náhradu všetci ostatní všeobecní nezabezpečení veritelia Emitenta. Žiadne ustanovenie Zákona o konkurze nebráni majiteľovi Dlhopisu kedykoľvek previesť Dlhopisy na nespriaznenú stranu.
Riziko Dlhopisov s fixnou úrokovou sadzbou – Riziko spojené s fixne úročenými Dlhopismi spočíva v poklese ceny Dlhopisov v dôsledku zmeny úrokových sadzieb.
Nominálna úroková sadzba dlhopisov s fixnou úrokovou sadzbou je po dobu existencie Dlhopisov fixná, avšak aktuálna úroková sadzba na kapitálovom trhu sa mení.
Zmena tejto trhovej úrokovej sadzby tak vplýva na hodnotu Dlhopisov s fixnou úrokovou sadzbou, ale v opačnom smere, teda ak sa trhová úroková sadzba zvýši, hodnota Dlhopisov s fixnou úrokovou sadzbou spravidla klesne na úroveň, kedy sa výnos takéhoto Dlhopisu približne rovná trhovej úrokovej sadzbe.
Ak sa trhová úroková sadzba naopak zníži, hodnota Dlhopisov s fixnou úrokovou sadzbou sa spravidla zvýši na úroveň, kedy výnos Dlhopisu sa približne rovná trhovej úrokovej sadzbe.
Riziko Dlhopisov s pohyblivou úrokovou sadzbou – Riziko spojené s Dlhopismi s pohyblivou úrokovou sadzbou predstavuje riziko kolísania úrokovej sadzby, v dôsledku čoho nie je možné vopred stanoviť výnos týchto Dlhopisov a investori sú tak vystavení riziku neistého úrokového výnosu. Úrok Dlhopisov s pohyblivou úrokovou sadzbou bude súvisieť s indexmi referenčných hodnôt (na účely tohto rizikového faktoru každý z nich jednotlivo "Referenčná sadzba" a spoločne "Referenčné sadzby") ako napr. medzibanková úroková referenčná sadzba v eurách (Euro Interbank Offered Rate) (ćalej len "EURIBOR"), londýnska medzibanková úroková referenčná sadzba (ćalej len "LIBOR"), pražská medzibanková úroková referenčná sadzba (ćalej len "PRIBOR") alebo iná "Referenčná sadzba".
EURIBOR, LIBOR, PRIBOR a iné Referenčné sadzby podliehajú usmerneniam zo strany vnútroštátnych, medzinárodných a iných regulačných orgánov ako aj návrhom na ich reformy.
Niektoré z týchto reforiem sú už účinné, zatiaľ čo ostatné sa ešte len budú implementovať.
Tieto reformy môžu spôsobiť, že sa príslušné Referenčné sadzby budú správať inak ako v minulosti, resp. budú mať iné dôsledky, ktoré nemožno predvídať.
Akýkoľvek takýto dôsledok by mohol mať podstatný nepriaznivý vplyv na akékoľvek Dlhopisy spojené s Referenčnou sadzbou.
Medzi najdôležitejšie medzinárodné návrhy reforiem Referenčných hodnôt patria:   Zásady pre vykazovanie cien ropy agentúrami (Principles for Oil Price Reporting Agencies) (október 2012) a Zásady pre finančné referenčné sadzby (Principles for Financial Benchmarks) (júl 2013) vydané asociáciou IOSCO (International Organization of Securities Commissions);   Zásady postupu pre stanovenie referenčnej hodnoty (Principles for the BenchmarkSetting Process) Európskeho orgánu pre cenné papiere a trhy (ćalej len "ESMA") a Európskej bankovej asociácie (ćalej len "EBA") (jún 2013) a   Nariadenie Európskeho Parlamentu a Rady (EÚ) 2016/1011 z 8. júna 2016 indexoch používaných ako referenčné hodnoty vo finančných nástrojoch a finančných zmluvách alebo na meranie výkonnosti investičných fondov, ktorým sa menia smernice 2008/48/ES a 2014/17/EÚ a nariadenie (EÚ) 596/2014 (ćalej len "Nariadenie o referenčných hodnotách").
Okrem vyššie uvedených reforiem existuje množstvo ćalších návrhov, iniciatív a šetrení, ktoré môžu mať vplyv na Referenčné sadzby.
Nariadenie o referenčných hodnotách je účinné od 1. januára 2018.
V zásade sa vzťahuje na správcov a v určitých aspektoch aj na prispievateľov a regulovaných používateľov Referenčných hodnôt v EÚ a okrem iného:   budú musieť mať správcovia Referenčných hodnôt udelené povolenie alebo budú musieť byť zaregistrovaní (alebo ak nemajú sídlo v EÚ, budú musieť splniť požiadavky týkajúce sa rovnosti a uznania) a budú musieť dodržať rozsiahle požiadavky súvisiace so správou Referenčných sadzieb, a   zabráni tomu, aby sa používali Referenčné sadzby správcov bez udeleného povolenia alebo ktoré nie sú registrované.
Rozsah Nariadenia o referenčných hodnotách je široký a okrem tzv. indexov kritických referenčných hodnôt sa takisto môže potenciálne vzťahovať na   mnohé úrokové indexy, ak na ne niektoré finančné nástroje, s ktorými sa obchoduje na obchodnom mieste, odkazujú, alebo na   systematické internalizátory (alebo v súvislosti s ktorými bola podaná žiadosť o ich prijatie na obchodovanie na obchodnom mieste), finančné zmluvy a investičné fondy.
Nariadenie o referenčných hodnotách môže mať významný dopad na Dlhopisy spojené s Referenčnou sadzbou alebo indexom považovaným za Referenčnú sadzbu, najmä ak sa zmení metodika alebo iné podmienky Referenčnej sadzby s cieľom splniť požiadavky Nariadenia o referenčných hodnotách.
Takéto zmeny by okrem iného mohli mať za následok zníženie, zvýšenie alebo iné ovplyvnenie volatility zverejnenej sadzby alebo úrovne Referenčnej sadzby.
Akékoľvek zmeny Referenčnej sadzby vyplývajúce z Nariadenia o referenčných hodnotách alebo iných podnetov by mohli mať podstatný nepriaznivý vplyv na náklady na refinancovanie Referenčnej sadzby alebo na náklady a riziká správy alebo inej účasti na stanovení Referenčnej sadzby a dodržiavaní akýchkoľvek týchto predpisov alebo požiadaviek.
Tieto faktory môžu mať taký účinok, že odradia účastníkov trhu, aby naćalej spravovali alebo sa podieľali na niektorých Referenčných sadzbách, môžu viesť k zmenám pravidiel a metodík používaných pri niektorých Referenčných sadzbách a môžu viesť k zániku niektorých Referenčných sadzieb.
Každá z uvedených zmien alebo akýchkoľvek následných zmien v dôsledku medzinárodných, vnútroštátnych alebo iných návrhov na reformu alebo iných iniciatív alebo zistení by mohla mať významný nepriaznivý vplyv na hodnotu a návratnosť všetkých Dlhopisov spojených s Referenčnou sadzbou.
I keć je neisté, či a v akom rozsahu by mohla mať ktorákoľvek z vyššie uvedených zmien a/alebo akýchkoľvek ćalších zmien v správe alebo spôsobe stanovovania Referenčnej sadzby vplyv na hodnotu akýchkoľvek Dlhopisov, ktorých výnos je spojený s príslušnou Referenčnou sadzbou, investori by si mali byť vedomí, že:   akákoľvek zmena príslušnej Referenčnej sadzby môže mať vplyv na hodnotu zverejnenej sadzby, pričom môže byť nižšia a/alebo sa môže viac meniť, než by tomu bolo bežne,   ak sa príslušná úroková sadzba Dlhopisov vypočítava s odkazom na menu alebo obsah, ktorá/ý už neexistuje, táto úroková sadzba bude potom stanovená na základe núdzových ustanovení Dlhopisov, čo môže spôsobiť, že výnos bude nižší, než by bol bežne,   metodológia alebo iné podmienky príslušnej Referenčnej sadzby sa môžu zmeniť a tieto zmeny by mohli znamenať zníženie alebo zvýšenie sadzby alebo miery alebo ovplyvniť volatilitu tejto Referenčnej sadzby a   správca príslušnej Referenčnej sadzby nebude nijako angažovaný v súvislosti s Dlhopismi, pričom môže vykonať akékoľvek kroky v súvislosti s príslušnou Referenčnou hodnotou bez ohľadu na ich vplyv na Dlhopisy.
Investori teda čelia riziku, že akékoľvek zmeny príslušnej Referenčnej sadzby môžu mať podstatný nepriaznivý vplyv na hodnotu Dlhopisov a sumu splatnú v súvislosti s Dlhopismi, ktorej úroková sadzba je spojená s Referenčnou sadzbou.
Správcovia Referenčných sadzieb môžu zverejniť a dodržiavať chybové pravidlá (ćalej len "Chybové pravidlá"), ktoré stanovujú, ako títo správcovia Referenčnej sadzby budú riešiť chyby, ktoré môžu vzniknúť pri stanovenom postupe určenia príslušnej Referenčnej sadzby.
Tieto Chybové pravidlá môžu obsahovať podstatné prahové hodnoty, čo znamená, že nesprávne stanovená Referenčná sadzba nebude upravená v prípade, že nebude porušená príslušná podstatná prahová hodnota.
Okrem toho sa v Chybových pravidlách môže rozlišovať medzi chybami, ktoré sa zistia pri kontrolách ešte pred dátumom uzávierky stanoveným v príslušných Chybových pravidlách na opravu príslušnej Referenčnej sadzby, a chyby, ktoré sa zistia až po dátume závierky.
V prípade, že sa chyba zistí pred príslušným dátumom závierky, Chybové pravidlá môžu umožniť správcovi Referenčnej sadzby, aby príslušnú Referenčnú sadzbu opravil.
V dôsledku akejkoľvek takejto opravy môže dôjsť k zníženiu Referenčnej sadzby oproti tej, ktorá bola pôvodne stanovená.
Investori by mali konzultovať s vlastnými nezávislými poradcami a robiť vlastné posúdenie potenciálnych rizík vyplývajúcich z reforiem, skúmaní a udeľovania licencií podľa Nariadenia o referenčných hodnotách pri prijímaní akýchkoľvek investičných rozhodnutí týkajúcich sa Dlhopisov spojených s Referenčnou sadzbou.
Riziko pozastavenia prerušenia alebo ukončenia obchodovania s Dlhopismi – obchodovanie s Dlhopismi na príslušnej burze cenných papierov môže byť z akýchkoľvek dôvodov pozastavené, prerušené alebo ukončené, pričom na túto skutočnosť nemá Emitent žiadny vplyv.
Takáto udalosť môže mať negatívy vplyv na cenu Dlhopisov.
Riziko systému vyrovnania – systém vyrovnania sa môže za akýchkoľvek príčin stať nefunkčným, pričom Emitent nemá na takúto udalosť žiadny vplyv.
Táto skutočnosť môže mať negatívny vplyv na cenu Dlhopisov a môže spôsobiť, že nedôjde k finančnému a majetkovému vyrovnaniu obchodov s Dlhopismi.
Kurzové riziká a kurzové kontroly – Emitent bude platiť menovitú hodnotu a výnosy z Dlhopisov v mene emisie.
Predstavuje to určité riziká súvisiace s menovou konverziou, ak sú finančné aktivity investora denominované hlavne v inej mene alebo menovej jednotke (mena investora) ako je mena emisie.
Patrí sem aj riziko podstatnej zmeny výmenných kurzov (vrátane zmien vyplývajúcich z devalvácie meny emisie alebo revalvácie meny investora) a riziko, že orgány, ktoré majú právomoc nad menou investora, môžu uložiť alebo zmeniť kurzové kontroly.
Zhodnotenie meny investora voči mene emisie by znížilo   výnos z Dlhopisov v ekvivalente meny investora,  hodnotu ekvivalentu meny investora pokiaľ ide o splatnú menovitú hodnotu z Dlhopisov, a   trhovú hodnotu Dlhopisov v ekvivalente meny investora.
Vládne a menové orgány môžu (a niektoré tak už v minulosti urobili) zaviesť kurzové kontroly, ktoré by mohli mať nepriaznivý dopad na príslušný výmenný kurz.
V dôsledku toho by investori mohli dostať nižšie výnosy, alebo nižšiu menovitú hodnotu z Dlhopisov, ako očakávali, alebo aj žiadne výnosy, alebo žiadnu menovitú hodnotu z Dlhopisov.
V prípade výnimočne nepriaznivých okolností v konkurze majetok v krycom súbore nemusí postačovať na plné krytie všetkých záväzkov z Dlhopisov – Súčasťou krycieho súboru pokrývajúceho záväzky Emitentaz Dlhopisov budú najmä hypotekárne úvery zabezpečené riadne zriadeným záložným právom v prvom poradí k založenej nehnuteľnosti (ćalej len "Hypotekárne úvery") v prospech Emitenta a určité doplňujúce aktíva, ako napríklad peniaze a cenné papiere.
Všetky aktíva, ktoré sú súčasťou krycieho súboru musia spĺňať príslušné požiadavky alebo kritéria stanovené v Zákone o bankách.
Najmä, aby bol Hypotekárny úver vhodný na zahrnutie do krycieho súboru musí spĺňať príslušné požiadavky vrátane, okrem iného, pomeru výšky Hypotekárneho úveru k hodnote založenej nehnuteľnosti (v angličtine: the loan-to-value limit) podľa ktorého nesplatená menovitá hodnota príslušného Hypotekárneho úveru nepresiahne 80 % hodnoty založenej nehnuteľnosti s určitými výnimkami.
Taktiež sa vyžaduje, aby Emitent pravidelne prehodnocoval hodnotu založených nehnuteľností a celková hodnota aktív krycieho súboru musí byť vždy aspoň 105 % hodnoty krytých záväzkov, pričom Emitent je povinný v zmysle zákona vypočítavať ukazovateľ krytia k poslednému dňu príslušného mesiaca.
Všetky založené nehnuteľnosti sa nachádzajú na území Slovenskej republiky.
Hodnota založených nehnuteľností ako aj hodnota Hypotekárnych úverov, ktoré sú súčasťou krycieho súboru môže klesnúť v priebehu času, najmä v prípade všeobecného poklesu hodnoty nehnuteľností nachádzajúcich sa na území Slovenskej republiky.
V takýchto prípadoch sa môže stať hodnota Hypotekárnych úverov nedostatočnou na úplné pokrytie vydaných a nesplatených Dlhopisov napriek príslušnej zákonnej ochrane a zákonným požiadavkám uvedeným v § 67 a nasl.
Zákona o bankách.
Pokiaľ bude Emitent solventný a bude prevádzkovať svoje podnikanie, bude mať povinnosť doplniť do krycieho súboru dodatočné kvalifikované aktíva tak, aby požadovaný ukazovateľ krytia zostal zachovaný.
Ale v prípade konkurzu, nútenej správy alebo obdobnej situácie, kedy bude schopnosť Emitenta generovať ćalšie kvalifikované aktíva obmedzená, hodnota aktív v krycom súbore môže poklesnúť pod požadovanú úroveň a nemusí tak postačovať na plné krytie všetkých krytých záväzkov, vrátane tých z Dlhopisov.
Je tiež potrebné upozorniť, že v dôsledku preregistrácie hypotekárnych záložných listov vydaných Emitentom pred 1. januárom 2018 (ćalej len "HZL") tak, ako je to opísané v časti „III.INFORMÁCIE O PROGRAME – Všeobecné informácie týkajúce sa právneho rámca pre vydávanie Dlhopisov podľa slovenských právnych predpisov" nižšie, jediný spoločný krycí súbor slúži aj na krytie všetkých záväzkov Emitenta z týchto skôr vydaných hypotekárnych záložných listov.
Nároky majiteľov Dlhopisov vyplývajúce z Dlhopisov sú čo do poradia uspokojenia rovnocenné (pari passu) s nárokmi skôr vydaných HZL a všetci investori budú mať rovnaké prednostné právo na uspokojenie vo vzťahu k celému kryciemu súboru.
Napokon tiež platí, že akýkoľvek podstatný celkový pokles hodnoty nehnuteľností na území Slovenskej republiky by mohol nepriaznivo ovplyvniť Emitentove prevádzkové výsledky, finančnú situáciu, vyhliadky a jeho schopnosť plniť si svoje záväzky vyplývajúce z Dlhopisov a hodnotu krycieho súboru.
Riziko predĺženia splatnosti Dlhopisov a riziko zmeny osoby Emitenta Dlhopisov – V prípade konkurzu alebo nútenej správy Emitenta správca konkurznej podstaty alebo nútený správca (ćalej každý ako "Správca") Emitenta prevezme správu Programu a krycieho súboru (ćalej len "program krytých dlhopisov" tak, ako je definovaný v Zákone o bankách a netreba si ho pomýliť s Programom podľa tohto Základného prospektu).
Program krytých dlhopisov tak, ako je definovaný v Zákone o bankách, zahŕňa vo všeobecnosti všetky aktíva krycieho súboru, ako aj všetky záväzky vyplývajúce z Dlhopisov, všetky HZL vydané Emitentom v minulosti, akékoľvek iné kryté dlhopisy vydané Emitentom a ostatné kryté záväzky, ako napríklad zabezpečovacie deriváty (ak existujú) a súvisiace administratívne zmluvy a funkcie.
Správca bude povinný zhodnotiť, či správa programu nespôsobí celkové zníženie miery uspokojenia majiteľov Dlhopisov.
Ak Správca dospeje k záveru, že správa programu môže mať za následok zníženie miery uspokojenia majiteľov Dlhopisov, bude mať povinnosť oznámiť NBS svoj zámer previesť program alebo jeho časť na jednu alebo viac bánk so sídlom v Slovenskej republike a pokúsiť sa o takýto prevod.
V dôsledku tohto oznámenia sa splatnosť Dlhopisov upraví v súlade s § 67 ods. 10 a 11 Zákona o bankách (tzv. soft bullet extension) takto:   počas prvého mesiaca po doručení oznámenia o prevode NBS sa dátumy splatnosti nebudú upravovať,   od prvého dňa druhého mesiaca až do posledného dňa dvanásteho mesiaca po doručení návrhu na prevod NBS sa akýkoľvek dátum splatnosti menovitej hodnoty na základe Dlhopisov spadajúcich do tohto obdobia predĺži o 12 mesiacov a   ak Správca požaduje predĺženie obdobia na vykonanie prevodu, dátum splatnosti menovitej hodnoty podľa akýchkoľvek Dlhopisov v období nasledujúcich 12 mesiacov bude predĺžený o ćalších 12 mesiacov.
To isté platí pre konečné dátumy splatnosti, ktoré už boli predĺžené počas prvého predlžovacieho obdobia.
Platby výnosov a ostatné podmienky Dlhopisov nebudú ovplyvnené, ale majitelia Dlhopisov nebudú nijak inak kompenzovaní a ani nebudú mať žiadne právne nároky z dôvodu posunu splatnosti Dlhopisov.
Predĺženie splatností v takomto prípade bude účinné odo dňa doručenia oznámenia o prevode programu zo strany správcu na NBS a nebude podliehať ćalšiemu povoleniu alebo súhlasu NBS.
Ak sa prevod neuskutoční, odložená menovitá hodnota sa stane splatná v posledný deň predlžovacieho obdobia.
Treba poznamenať, že predĺženie konečných dátumov splatnosti sa nevzťahuje na splatnosti HZL vydaných pred 1. januárom 2018.
Ak dátum splatnosti ktorejkoľvek tranže HZL nastane počas obdobia na vykonanie prevodu, Správca bude povinný zaplatiť menovitú hodnotu majiteľom HZL podľa pôvodného plánu.
Prevod samotného programu bude podliehať predchádzajúcemu schváleniu NBS.
Ak sa uskutoční takýto prevod, totožnosť Emitenta Dlhopisov sa zmení na banku, ktorá je nadobúdateľom, t. j. dlžníkom podľa Dlhopisov sa stane iná banka so sídlom v Slovenskej republike.
Toto nemá vplyv na podmienky samotných Dlhopisov, ale úverová bonita nového emitenta sa môže líšiť od úverovej bonity Emitenta.
Podľa § 55 ods. 10 Zákona o bankách a § 195a ods. 7 Zákona o konkurze sa na platnosť a účinnosť prevodu programu alebo jeho časti v prípade konkurzu alebo nútenej správy nevyžaduje súhlas majiteľov Dlhopisov.
Predpokladaný celkový objem emisie Dlhopisov nemusí byť záväzný – v Konečných podmienkach uvedený celkový objem emisie predstavuje maximálny objem danej emisie Dlhopisov, pričom skutočne umiestnený objem emisie môže byť nižší, prípadne sa môže počas existencie emisie Dlhopisov meniť, a to až do dátumu jej splatnosti.
Celkový objem emisie je podmienený dopytom po týchto Dlhopisoch, prípadných spätných nákupoch Dlhopisov Emitentom či ich predčasnej splatnosti.
Z predpokladaného celkového objemu emisie preto nemožno vyvodzovať akékoľvek závery týkajúce sa likvidity Dlhopisov na sekundárnom trhu.
Riziko použitia úveru alebo pôžičky na financovanie nákupu Dlhopisov – v prípade použitia úveru alebo pôžičky na financovanie nákupu Dlhopisov môže dôjsť k situácii, pri ktorej náklady na úver alebo pôžičku prevýšia výnosy z Dlhopisov.
To môže mať za následok predaj Dlhopisov na sekundárnom trhu za nižšiu ako predpokladanú cenu, čo môže majiteľovi Dlhopisov spôsobiť stratu. Úver alebo pôžička na financovanie nákupu Dlhopisov môžu značným spôsobom zvýšiť výšku potenciálnej straty.
Majitelia Dlhopisov by nemali predpokladať, že budú schopní splatiť úver alebo pôžičku alebo príslušné úroky z nich z výnosov z Dlhopisov.
Riziko súvisiace s vydávaním ćalších dlhových cenných papierov Emitentom – Majitelia Dlhopisov sú vystavení riziku, že Emitent nie je limitovaný vo vydávaní ćalších dlhových cenných papierov ani výške dlhu, ktorý mu môže vniknúť alebo ktorý môže zabezpečiť.
Emitent tiež nie je povinný informovať majiteľov Dlhopisov emitovaní, vzniku alebo zabezpečení ćalšieho dlhu.
Emitovanie, vznik alebo zabezpečenie ćalšieho dlhu môže mať negatívny dopad na trhovú cenu Dlhopisov a Emitentovu schopnosť splniť všetky záväzky z vydaných Dlhopisov a môže znížiť sumu, ktorú by boli majitelia Dlhopisov schopní získať v prípade konkurzu Emitenta.
Zhoršenie finančnej situácie Emitenta môže mať na majiteľov Dlhopisov výrazný negatívny dopad, vrátane prerušenia vyplácania výnosov alebo zníženia menovitej hodnoty Dlhopisov a v prípade likvidácie Emitenta aj stratu celej investície.
Riziko nepredvídateľnej udalosti tzv. "vis major" – na hodnotu Dlhopisov môžu mať vplyv rôzne nepredvídateľné udalosti, napr. teroristický útok, prírodné katastrofy, vzbury, štrajky, prerušenia dodávok energie alebo energetických distribučných sietí, a pod.
Tieto udalosti môžu spôsobiť poruchy na finančných trhoch a pohyb menových kurzov, čo môže mať vplyv na hodnotu Dlhopisov.
Negatívny efekt takýchto udalostí by mohol spôsobiť zníženie návratnosti finančných prostriedkov investovaných Emitentom a ohroziť tak jeho schopnosť splatiť všetky splatné sumy vyplývajúce z Dlhopisov.
Hodnota Dlhopisov a akékoľvek príjmy z nich môžu byť ovplyvnené globálnou udalosťou politickej, ekonomickej, sociálnej či inej povahy, ku ktorej môže dôjsť aj v iných krajinách ako v tých, v ktorých sú Dlhopisy vydané a obchodované.
Akékoľvek predpoklady a výhľady týkajúce sa budúceho vývoja Emitenta, jeho finančnej situácie, okruhu podnikateľskej činnosti alebo postavenia na trhu nemožno interpretovať ako vyhlásenie, či záväzný prísľub týkajúci sa budúcich udalostí alebo výsledkov, nakoľko tieto závisia úplne alebo sčasti na okolnostiach a udalostiach, ktoré Emitent nie je schopný ovplyvniť.
Potenciálni investori by mali uskutočniť vlastnú analýzu akýchkoľvek vývojových trendov alebo výhľadov uvedených v tomto Základnom prospekte, prípadne uskutočniť ćalšie vlastné prieskumy a svoje investičné rozhodnutie založiť na výsledkoch takýchto analýz a prieskumov.
Informácie v tejto kapitole nie sú vyčerpávajúce a sú uvedené iba ako všeobecné informácie vychádzajúce zo stavu k dátumu vyhotovenia tohto Základného prospektu.
Potenciálni nadobúdatelia Dlhopisov by sa mali spoľahnúť výhradne na vlastnú analýzu faktorov uvedených v tejto kapitole a na svojich vlastných právnych, daňových a iných odborných poradcov.
Neexistencia nezávislého výpočtového agenta a platobného agenta – Všetky výpočty a platby majiteľom Dlhopisov bude vykonávať Emitent.
Za tieto úlohy nebude zodpovedný žiadny nezávislý výpočtový agent ani správca platieb.
Všetky administratívne úlohy súvisiace s Programom a Dlhopismi bude plniť výlučne Emitent.
Je to v súlade s prevládajúcou trhovou praxou pre vydávanie dlhopisov slovenskými úverovými inštitúciami na domácom slovenskom trhu a Emitent prijal opatrenia na prekonanie možných konfliktov záujmov v súlade s platnými právnymi predpismi, investori by si však mali uvedomiť, že sa nemôžu spoliehať na nestranných agentov – tretie strany.
Podrobné postupy a požiadavky na platby z Dlhopisov sú uvedené v článku 5 Spoločných podmienok (časť 4.4 v "IV.
INFORMÁCIE O CENNÝCH PAPIEROCH").