Svetová ekonomika v roku 2020 v dôsledku pandémie nového korona vírusu zaznamenala svoju prvú silnú recesiu po dlhých desaťročiach. 
Dokonca ani v čase Finančnej krízy v roku 2009 sa globálny HDP nijako citeľnejšie neznížil. 
Medzinárodný menový fond pre spomínaný rok hovorí len o hodnote mínus 0,08 %. 
Za uplynulý rok sa pokles globálnej ekonomiky odhaduje až o 3,5 %. 
Hospodársky výkon v pandémii klesal spolu s tým, ako jednotlivé krajiny zavádzali reštrikčné opatrenia s cieľom spomaliť šírenie vírusu a ako spotrebitelia obmedzovali svoje nákupy tovarov a služieb. 
Európu pandémia zasiahla ešte viac ako iné regióny sveta. 
Najprv Taliansko, neskôr Španielsko, Belgicko, Francúzsko i Spojené kráľovstvo a iné štáty, nová choroba na dlhšie obdobie takmer paralizovala, čo sa prejavilo aj na dopyte týchto krajín po tovaroch a službách zo zahraničia, vrátane Slovenska. 
Po prvej vlne šírenia vírusu na jar prišla na jeseň aj druhá vlna a tentokrát nijako neušetrila ani strednú a východnú Európu. 
Opatrenia proti korona vírusu však už zväčša neboli pre ekonomiku také ničivé, ako na jar. 
Aj keď služby v mnohých odvetviach, kde sa stretáva viac ľudí, napríklad v ubytovaní, gastro biznise či kultúre, boli znovu silno či úplne ochromené, priemysel aj vďaka dopytu z Ázie či USA naďalej produkoval takmer na plné kapacity. 
Spolu za prvé tri štvrťroky ekonomika eurozóny poklesla medziročne v priemere o 7,4 % a len o niečo nižš ípokles možno očakávať aj za celý rok 2020. 
Slovensku sa po veľmi zlom prvom štvrťroku po zvyšné mesiace darilo o čosi lepšie ako priemeru menovej únie a celoročný pokles HDP dosiahne možno o niečo menej ako 6 %. 
Aj vďaka tomu, že v druhej polovici roka aj za pomoci veľkých prebytkov zahraničného obchodu hospodárstvo potiahol oživený priemysel, vrátane výroby automobilov, a export týchto produktov do zahraničia. 
Zároveň slovenské domácnosti neobmedzili svoju spotrebu tak výrazne ako v iných krajinách. 
Hospodársky prepad, vysoká neistota o budúcom vývoji i striedanie vlád však spôsobilo veľký prepad produkcie v stavebníctve. 
Naopak maloobchod si spolu so silnou spotrebou za celý rok zaknihuje len veľmi mierny pokles tržieb. 
Citeľné oživenie v letnom treťom kvartáli však do budúcnosti dáva nádej, že ak vážne zdravotné problémy populácie pominú, ekonomika sa dokáže rýchlo vrátiť k výkonom blízkym tým pred krízou. 
Trh práce bol rekordnou recesiou ovplyvnený menej, ako sa spočiatku čakalo – aj vďaka bezprecedentnému dotovaniu udržiavania desaťtisícov pracovných miest schémou Kurzarbeit známou z Nemecka, Rakúska či Dánska. 
Miera nezamestnanosti meraná výberovým zisťovaním tak napriek veľkému prepadu hospodárstva narástla oproti rovnakému obdobiu minulého roku „len“ o 1,3 percentuálneho bodu na 7,2 % v treťom štvrťroku. 
V porovnaní s krízou v roku 2009 podiel ľudí bez práce tak narástol o polovicu menej. 
Spolu s druhou vlnou šírenia korona vírusu a oneskoreným vplyvom vývoja pridanej hodnoty na trh práce však miera nezamestnanosti zrejme bude rásť aj v roku 2021. 
Výrazne sa spomalil aj rast miezd, ktorý za celý uplynulý rok dosiahne možno plus tri percentá. 
Aj napriek tomu ale stále prekonáva rast spotrebiteľských cien(+2,0 % v roku 2020). 
Korona kríza v roku 2020 zasiahla silno negatívne aj finančný sektor, avšak zatiaľ najmä „len“ v jeho trhovej hodnote (pokles cien akcií v súvislosti s dlhšie očakávaným obdobím nízkych úrokových sadzieb a marží) čiv ziskovosti. 
K zásadnejšiemu prehodnoteniu ratingov naprieč odvetvím či k zastaveniu rastu úverov alebo vklado v v uplynulom roku nedošlo. 
Banky na Slovensku si už v prvom polroku vytvorili veľký objem opravných položiek, ktoré im budú pomáhať zvládať očakávaný nárast nesplácaných úverov. 
K tomuto rastu ešte v roku 2020 nedošlo: najmä vďaka dohodnutým odkladom splátok, ale aj pre vládne podporné opatrenia dotujúce pracovné miesta či komerčné nájmy. 
V segmente pôžičiek firmám zasa pomohla schéma štátnych garancií za nové úvery – aj keď sa naplno rozbehla až s veľkým oneskorením. 
Rast vkladov a úverov vďaka tomu, napriek rekordnému poklesu ekonomiky, ďalej pokračoval, aj keď užnižším tempom ako v minulosti. 
Dynamika ročného rastu celkového objemu úverov sa znížila na 5,1 % na konci roku 2020. 
Pritom naďalej platilo, že pôžičky domácnostiam rástli naďalej rýchlejšie ako kredit firmám – a to aj napriek sprísneniu úverových štandardov centrálnou bankou či samotnými komerčnými bankami. 
Vďaka nízkym úrokovým sadzbám naďalej svižne rástlo aj úverovanie prostredníctvom hypoték, čiastočne aj vďaka pokračujúcemu rýchlemu rastu cien nehnuteľností. 
Spotrebiteľské úverovanie ale už citeľne klesalo, a zaknihovalo výrazný medziročný pokles až o 8,1 %. 
Korporátne úvery kvôli menšiemu objemu nových investícií výraznejšie spomalili hlavne v segmente nad 5 rokov. 
Naopak krátkodobé pôžičky do jedného roka toto zníženie kompenzovali. 
Napriek poklesu celkových príjmov v ekonomike vyjadrenej hrubým domácim produktom (HDP) domácnosti paradoxne nemali menej peňazí vo svojich rukách a na účtoch. 
Väčšinu z hospodárskeho prepadu totiž absorbovali firmy a štát. 
Hrubé disponibilné dôchodky domácností sa za tri známe štvrťroky 2020 dokoncav porovnaní s rovnakým obdobím predchádzajúceho roka v bežných cenách zvýšili o 1,6 %. 
Slovenské domácnosti aj zvýšili svoju mieru úspor, hoci nie tak výrazne, ako sa očakávalo na začiatku krízy, či ako sa tou dialo v iných krajinách. 
Celkovo objem vkladov domácností v bankách tak dokonca rástol o niečo rýchlejšie ako v predchádzajúcom roku (o 8,2 % v s 7 % v roku 2019). 
Ešte výraznejšie rástli korporátne depozitá nakoľko v prostredí utlmenej ekonomickej a investičnej aktivity si firmy v bankách dočasne odložili prebytočnú likviditu. 
Celkovo tak primárne depozitá prevýšili rast úverov, čo zastabilizovalo likviditnú situáciu v bankovom sektore a pomer úverov ku vkladom tak po rokoch stúpania mierne klesol. 
Už spomínaná ziskovosť bánk v krízovom roku 2020 utrpela najviac. 
Celkový profit sektora po zdanení dosiahol 465 miliónov €, čo je o takmer 28 % (177 miliónov €) menej ako v roku 2019. 
Vyššie príjmy z poplatkov či osekávanie nákladov tento negatívny vývoj bankám kompenzovať nedokázali. 
Okrem objemnej tvorby opravných položiek k zníženiu zisku v prvom polroku prispel aj mohutný, zdvojnásobený bankový odvod(0,4 % záväzkov očistených o vlastné imanie). 
Ten vláda spolu s parlamentom s účinnosťou od júla najprv pozastavila a potom od januára 2021 aj úplne zrušila, čo zastabilizovalo odvetvie ako celok. 
Pre rok 2021 spolu s očkovaním obyvateľstva po celom svete, ktoré by malo umožniť uvoľnenie reštriktívnych opatrení, očakávame postupné oživovanie ekonomiky, aj keď zrejme až s príchodom teplých mesiacov. 
Slovenský HDP v reálnych cenách by sa k záveru roka potom mohol teoreticky priblížiť až k svojmu pred krízovému maximu a za rok ako celok narásť možno o 4,2 %. 
Naši kolegovia z Intesa Sanpaolo to vidia podobne a pre celú eurozónu po tohtoročnom poklese o 7,1 % očakávajú rast na úrovni 4,5 %. 
Viaceré odvetvia služieb, ako sú kultúra, turizmus, vzdelávanie a šport, si však na skutočný návrat k normálu zrejme počkajú až do roku 2022. 
Citeľné oživenie na trhu práce v tomto roku tiež veľmi neočakávame. 
Až ukončenie podporných opatrení totiž ukáže, koľko z dnes existujúcich pracovných miest obstojí aj v novom, po krízovom „normále“. 
Navyše, pokračujúca recesia začiatkom roka 2021 tiež ešte o čosi rozšíri rady nezamestnaných. 
Makroekonomický výhľad na rok 2021 má riziká najmä na negatívnej strane. 
Ak sa napríklad nezaočkuje dostatočne veľká časť populácie, alebo nový kmeň vírusu bude voči novým vakcínam rezistentný, môžu sa vlny šírenia SARSCoV2 opakovať aj po celý rok 2021. 
S obdobnými negatívnymi dopadmi na ekonomiku ako doteraz. 
Čím dlhšie by pritom kríza pretrvávala, tým horšie budú aj jej dlhodobé následky vo forme bankrotov, dlhodobej nezamestnanosti, straty investícií i ľudského kapitálu. 
Ak by napríklad na negatívny vývoja neistotu slovenské domácnosti v tomto roku zareagovali zvýšením svojej miery úspor, domáci dopyt by mohol utrpieť. 
Naopak zahraničný dopyt by naďalej mohla podporovať relatívne dobrá ekonomická situácia vo východnej Ázii či v USA. 
Krátkodobé i dlhodobé úrokové sadzby by počas roka 2021 spolu s expanzívnou politikou Európskej centrálnej banky mali zostať blízko svojich historických miním. 
S postupným oživovaním ekonomiky sa môžu ako prvé začať zvyšovať dlhodobé výnosy štátnych dlhopisov. 
No tie nemecké 10ročné výnosy zrejme zostanú aj koncom roka v mínuse, slovenské sa na konci roka môžu pohybovať okolo nuly. 
O čosi lepšia bude situácia v USA, kde 10ročné výnosy už začiatkom roka presiahli +1,0 %. 
Ani v Spojených štátoch však zmenu aktuálneho nastavenia menovej politiky – úrokových sadzieb či kvantitatívneho uvoľňovania – neočakávame.