Rok 2010 bol rokom výrazného oživovania ekonomiky z hlbokej recesie predchádzajúceho roka. 
Reálny HDP vzrástol o 4,0 %, nasledujúc 4,8 percentný pokles z predchádzajúceho roka. 
Na sezónne očistenej báze dosiahol reálny HDP na konci uplynulého roka pred krízovú vrcholovú úroveň. 
Toto bol jednoznačne pozitívny vývoj, obzvlášť v porovnaní v niektorými inými krajinami Európy, ktorých ekonomiky stále klesali alebo dosahovali len sotva pozitívne prírastky. 
Hoci sa ekonomická aktivita na Slovensku, zdá sa, už vrátila na pred krízovú úroveň, medzery vo využití kapacít v ekonomike naďalej pretrvávajú, obzvlášť na trhu práce. 
Vskutku, počet nezamestnaných registrovaných na úradoch práce bol na konci roka 2010 prakticky rovnaký ako v roku 2009. 
V porovnaní s prepadom v roku 2009, keď sa miera nezamestnanosti oproti predchádzajúcemu roku takmer zdvojnásobila, však stabilizácia na trhu práce bola pozitívnym vývojom. 
Po prudkom náraste v roku 2009 tak vďaka tomu obavy zo straty pracovného miesta opadli, čo priviedlo domácnosti k návratu na trhy tovarov dlhodobej spotreby a bývania. 
Návrat dopytu na trh nehnuteľností bol pre bankový sektor obzvlášť pozitívnou správou, keďže oproti predchádzajúcemu roku objemy nových hypoték a úverov na bývanie vzrástli o takmer 40 %. 
Čo sa týka podnikov, oživenie bolo najviac cítiť v priemysle, ktorý zaznamenal oproti roku 2009 nárast produkcie o takmer 20 %. 
Rast nových objednávok v priemysle za celý rok prekročil 25 %, pričom bol ťahaný najmä exportne orientovanými segmentmi výroby, ako je napríklad výroba elektroniky, automobilov, strojov a kovových výrobkov, ktoré tvoria chrbtovú kosť slovenského priemyslu. 
Naproti tomu odvetvia, ktoré sa opierajú o domáci trh, si výrazne pohoršili. 
Stavebníctvo napríklad zaznamenalo po 11 % prepade v roku 2009 pokles o ďalších 5 %. 
Maloobchod takisto pokračoval v prepade a klesol v stálych cenách o 2 % navyše k 10 % prepadu zaznamenanému v roku 2009. 
Tento nesúlad medzi rýchlo sa oživujúcim exportne orientovaným priemyslom na jednej strane a odvetviami viazanými na slabý domáci dopyt na strane druhej sa odzrkadlil v bankových knihách jednak rozdielnymi trendmi v dopyte po nových úveroch, jednak v celkovej kvalite aktuálneho úverového portfólia. 
V celom bankovom sektore bol podiel nesplácaných úverov na celkových úveroch na konci roku 2010 vyšší ako v roku 2009, a to na úrovni 6,0 % v.5,5 % v 2009. 
Zdá sa však, že maximum už bolo dosiahnuté, keďže v poslednom štvrťroku začal počet nesplácaných úverov klesať. 
Medzičasom návrat apetítu firiem po nových investíciách sa prejavil v celkovom objeme úverov, ktoré začali v druhej polovici uplynulého roku opäť rásť. 
Zmena k lepšiemu sa prejavila aj na lízingovom trhu, ktorý vykázal na konci roka o 6,9 % vyšší objem prenajatých aktív ako pred rokom, čo je v priamom kontraste so 45 % prepadom v roku 2009. 
Celkovo objem bankových úverov očistených o opravné položky za ostatný rok vzrástol o 5 %, čo bol po ich poklese o takmer 1 % v predchádzajúcom roku pozitívny vývoj. 
Objem primárnych vkladov zaznamenal tiež dramatický obrat, keď z 8 % prepadu v roku 2009 narástol v roku 2010 takmer o 6 %. 
Opätovný návrat k rastu objemov sa prejavil v príjmoch, ktoré pre celý bankový sektor uplynulý rok vzrástli o 8 %, v porovnaní so 14 % prepadom v roku 2009. 
Banky medzitým pokračovali v optimalizovaní svojich prevádzok a znížili náklady o ďalšie 1 % navyše k 7 % v roku 2009. 
To malo za následok nárast prevádzkového zisku za ostatný rok v tomto sektore o 23 % a pokles pomeru nákladov k výnosom oproti predchádzajúcemu roku o päť bodov na 54,6 %, čo je historicky najnižšia úroveň. 
S opravnými položkami o tretinu nižšími oproti krízovému roku 2009 vyskočil čistý zisk bánk nahor o 105 %. 
Pripomíname však, že aj napriek tomuto impozantnému obratu zaostal zisk bánk za ziskami z predkrízového obdobia. 
Vskutku, pri úrovni 514 miliónov eur bol čistý zisk bánk v minulom roku o 11 % nižší ako v roku 2007, respektíve o 13 % nižší v porovnaní s rokom 2006. 
Očakávania na rok 2011 sa opierajú o pokračovanie rastu z konca roka 2010. 
Konjunkturálne prieskumy v Nemecku, ktoré je najdôležitejším obchodným partnerom Slovenska, sú na začiatku roka 2011 veľmi pozitívne. 
Konsenzuálnym názorom je, že rast eurozóny ako celku bude minimálne taký silný ako v roku 2010. 
Je však zrejmé že tieto pozitívne vyhliadky obsahujú aj významné riziká. 
Medzi rizikami sú najmä rastúce ceny komodít, a to obzvlášť ropy, ktoré by mohli oživenie globálnej ekonomiky vykoľajiť. 
Známky rastúcich cenových tlakov by tiež mohli nakloniť centrálne banky, a obzvlášť ECB, k skoršiemu zvyšovaniu úrokových sadzieb. 
Navyše fiškálna konsolidácia vo väčšine európskych krajín bude ukrajovať z celkového agregovaného dopytu a pôsobiť tak proti rastu ekonomiky. 
Toto bude platiť aj pre Slovensko, keďže vláda plánuje v roku2011 zníženie deficitu verejných financií o 2,5 percentuálneho bodu v pomere k HDP. 
Tieto fiškálne škrty spomalia rast reálneho HDP o polovicu percentuálneho bodu na nami odhadovaných 3,5 %.