Svetová ekonomika v roku 2019 výrazne spomalila svoj rast, po ešte relatívne miernom zvoľnení svojej dynamiky už rok predtým. 
Obchodné spory a z nich plynúca neistota v zahraničnom obchode zasiahli najmä priemyselnú produkciu a investície a rast celosvetového HDP sa spomalil podľa MMF na 3,4 % – na najnižšiu úroveň od Veľkej recesie z roku 2009. 
V Európe tento vývoj spôsobil, že niektoré krajiny, ako napríklad Taliansko, Nemecko, ale aj Spojené kráľovstvo, sa pohybovali blízko hranice recesie. 
Eurozóna ako celok zaznamenala v roku 2019 rast hospodárskeho výkonu na úrovni 1,2 % a toto spomalenie z rastu 1,9 % v predchádzajúcom roku sa prostredníctvom slabšieho zahraničného dopytu prelialo aj na Slovensko. 
Medziročný rast miestneho HDP sa v dôsledku toho znížil z 3,8 % v prvom kvartáli až na 1,3 % v treťom štvrťroku, najmä pod vplyvom záporného príspevku čistých vývozov. 
Slovenská vysoko exportne a priemyselne orientovaná ekonomika tak nedokázala odolávať gravitácii svetových trendov, keď najmä odvetvia výroby áut, hutníctva a výrobkov z gumy a plastov zaznamenali citeľný prepad objednávok a produkcie – napriek novým výrobným kapacitám štvrtej automobilky Jaguar Land Rover. 
Hospodársky rast sa spomalil aj v mnohých odvetviach služieb spolu s tým, ako domácnosti začali menej míňať v maloobchode, ale recesiu zaznamenalo aj stavebníctvo. 
Trh práce spomalenie ekonomiky reflektoval pomalším rastom počtu pracujúcich a faktickou stagnáciou (stále rekordne nízkej) miery nezamestnanosti na úrovniach 56 %. 
Rast miezd sa však naopak ešte zrýchlil, keď jeho celoročná hodnota pravdepodobne dosiahla takmer 8 %. 
Relatívne veľkú časť z tohto rastu sa domácnostiam podarilo ušetriť, keď miestna miera úspor po prvýkrát od začiatku tisícročia prekonala úroveň 10 %. 
Svetová ekonomika v roku 2019 výrazne spomalila svoj rast, po ešte relatívne miernom zvoľnení svojej dynamiky už rok predtým. 
Obchodné spory a z nich plynúca neistota v zahraničnom obchode zasiahli najmä priemyselnú produkciu a investície a rast celosvetového HDP sa spomalil podľa MMF na 3,4 % – na najnižšiu úroveň od Veľkej recesie z roku 2009. 
V Európe tento vývoj spôsobil, že niektoré krajiny, ako napríklad Taliansko, Nemecko, ale aj Spojené kráľovstvo, sa pohybovali blízko hranice recesie. 
Eurozóna ako celok zaznamenala v roku 2019 rast hospodárskeho výkonu na úrovni 1,2 % a toto spomalenie z rastu 1,9 % v predchádzajúcom roku sa prostredníctvom slabšieho zahraničného dopytu prelialo aj na Slovensko. 
Medziročný rast miestneho HDP sa v dôsledku toho znížil z 3,8 % v prvom kvartáli až na 1,3 % v treťom štvrťroku, najmä pod vplyvom záporného príspevku čistých vývozov. 
Slovenská vysoko exportne a priemyselne orientovaná ekonomika tak nedokázala odolávať gravitácii svetových trendov, keď najmä odvetvia výroby áut, hutníctva a výrobkov z gumy a plastov zaznamenali citeľný prepad objednávok a produkcie – napriek novým výrobným kapacitám štvrtej automobilky Jaguar Land Rover. 
Hospodársky rast sa spomalil aj v mnohých odvetviach služieb spolu s tým, ako domácnosti začali menej míňať v maloobchode, ale recesiu zaznamenalo aj stavebníctvo. 
Trh práce spomalenie ekonomiky refl ektoval pomalším rastom počtu pracujúcich a faktickou stagnáciou (stále rekordne nízkej) miery nezamestnanosti na úrovniach 56 %. 
Rast miezd sa však naopak ešte zrýchlil, keď jeho celoročná hodnota pravdepodobne dosiahla takmer 8 %. 
Relatívne veľkú časť z tohto rastu sa domácnostiam podarilo ušetriť, keď miestna miera úspor po prvýkrát od začiatku tisícročia prekonala úroveň 10 %. 
Bankový sektor bol v roku 2019 ovplyvnený najmä ďalším poklesom úrokových sadzieb, no už tiež aj spomínaným spomalením ekonomiky. 
Dynamika ročného rastu celkového objemu úverov sa znížila z januárových9,0 % do decembra na 7,3 % (čo je však stále viac ako rast HDP v bežných cenách). 
Požičiavanie domácností sa spomalilo najmä v oblasti spotrebných úverov: do decembra až na 1,4 %, v kontraste s masívnym rastom v predchádzajúcich rokoch. 
Menšie prírastky ako v minulosti zaznamenal aj už relatívne nasýtený trh s hypotékami. 
A to aj napriek rekordne nízkym úrokovým sadzbám a rýchlemu rastu cien nehnuteľností, ktoré domácnosti povzbudil k refinancovaniu, ako aj k citeľnému navyšovaniu istín tohto typu úverov. 
Dopyt po hypotékach v posledných mesiacoch roka 2019 ešte poskočil pre prísnejšiu reguláciu (DSTI) platnú od januára 2020, ktorá mnohých ľudí presvedčila požičať si ešte pred jej zavedením. 
To však pravdepodobne zhorší úroveň dopytu v roku 2020. 
Firemné úvery do decembra 2019 zaznamenali medziročný rast o 4,7 %, čo je tiež o čosi menej ako rok predtým. 
Časť z poklesu dynamiky dlhodobých pôžičiek, ktoré zvyknú financovať nové investície, v tomto segmente vykompenzovalo v druhom polroku rýchlejšie rastúce krátkodobé financovanie. 
V celkovom financovaní rastu úverov sa miestny bankový sektor mohol spoliehať na rýchlejšie zväčšovanie objemu vkladov domácností, ktoré reflektovalo spomínanú vyššiu mieru zamestnanosti i úspor, ale aj na emisiu už vcelku populárnych dlhopisov krytých nehnuteľnosťami. 
Objem vkladov domácností zrýchľoval svoj ročný rast až nad 7 % v druhej polovici roka a len o čosi nižšiu dynamiku koncom roka zaznamenávali už aj vklady firiem. 
Rast úverov a vkladov tak bol v roku 2019 už relatívne vyrovnaný, čo zlepšilo trend z predchádzajúcich rokov. 
Ziskovosť slovenských bánk sa vlani zvýšila už len veľmi mierne. 
Dostupné čísla Národnej banky Slovenska hovoria, že celkový profit dosiahol v čistom 643 miliónov eur, čo je len o tri milióny viac ako v roku 2018. 
Za slabým vývojom ziskovosti stoja najmä klesajúce úrokové marže, keďže viacero bánk počas roka pristúpilo k ďalšiemu znižovaniu úrokových sadzieb na hypotékach. 
Lokálne marže tak klesli na jednu z najnižších úrovní v eurozóne (okolo 1,0 percentuálneho bodu). 
Vyššie príjmy z poplatkov a nižšia úroveň opravných položiek tento vývoj plne kompenzovať nedokázali. 
V roku 2020 ziskovosť bánk navyše utrpí zdvojnásobením bankového odvodu na 0,4 % záväzkov očistených o vlastné imanie. 
To by podľa našich očakávaní mohlo zhltnúť viac ako 40 % z hrubých ziskov sektora. 
Na špeciálne vysoké zdanenie reagovala Slovenská banková asociácia podaním sťažnosti na Ústavný súd,no jeho rozhodnutie sa dopredu nedá predpovedať. 
Každopádne, citeľne nižšia očakávaná čistá ziskovosť finančníctva na Slovensku môže do sektora priniesť zásadné problémy, najmä menším bankám, ale aj do ochoty zahraničných vlastníkov ďalej investovať svoj kapitál na Slovensku. 
Pre rok 2020 očakávame naďalej neistý výhľad pre medzinárodný obchod, ako aj automobilový priemysel, ktorý je pre slovenskú ekonomiku veľmi dôležitý. 
HDP Slovenska v reálnych cenách zrejme neporastie rýchlejšie ako o 2,0 %. 
To by mohlo zmraziť ďalší rast zamestnanosti, ako aj podiel ľudí bez práce, a spomaliť miestny rast miezd (zrejme pod úroveň 5 %). 
Takto nízky hospodársky rast zrejme ešte viac spomalí aj rast miestneho bankového sektora. 
Náš výhľad má riziká na pozitívnej, ako aj na negatívnej strane. 
Možné zavedenie ciel na dovoz áut z Európskej únie do Spojených štátov či stále nedoriešené finálne obchodné a investičné vzťahy Spojeného kráľovstva a EÚ po vystúpení z Únie predstavujú do roka 2020 naďalej reálne hrozby. 
Naopak prípadné pokroky v dohode medzi USA a Čínou môžu finančné trhy, investorov a spotrebiteľov skôr ukľudniť a ekonomiku posunúť vpred. 
V základnom scenári ale očakávame, že veľmi pomalý hospodársky rast bude pokračovať, aj keď k úplnej stagnácii sa nedostane. 
Naši kolegovia z výskumnej sekcie materskej spoločnosti Intesa Sanpaolo predpovedajú rast HDP v eurozóne na úrovni 0,9 %, čo je ešte menej ako v roku 2019. 
Zároveň je to však viac ako počas druhej vlny recesie v menovej únii v rokoch 2012/13. 
Výhľad pre domáci dopyt preto ostáva lepší ako očakávania pre exportne orientované odvetvia – podobne ako v roku 2019. 
Keďže počet pracujúcich by sa nijako zásadnejšie znižovať nemal, pokračujúci rast miezd pomôže prevážiť možný ďalší negatívny vplyv zahraničného dopytu na slovenskú ekonomiku. 
Z hľadiska úrokových sadzieb by rok 2020 mohol priniesť ich stagnáciu a kolísanie okolo historických miním. 
Krátkodobé úroky v Európe i USA by mohli ostať na znížených úrovniach z konca roka 2019. 
Americký Fedby ešte teoreticky mohol raz svoju základnú úrokovú sadzbu znížiť o ďalších 25 bázických bodov na úroveň 1,251,50 %, najmä ak sa najväčšej svetovej ekonomike nebude dariť tak, ako sa všeobecne očakáva. 
To bude držať nízko aj dlhodobé výnosy do splatnosti štátnych dlhopisov, ktoré môžu z dnešných úrovní aj na nejaký čas ešte znovu mierne klesnúť. 
Naši kolegovia v Intese predpovedajú, že základné dlhodobé úroky v eurozóne, zosobnené v nemeckých desaťročných dlhopisoch, ostanú v roku 2020 záporné na úrovni okolo 0,1 %, teda len mierne vyššie ako v roku 2019. 
Americké desaťročné výnosy by v roku 2020 mohli ešte o čosi poklesnúť k úrovniam okolo 1,9 %, keďže pre USA je náš výhľad o čosi negatívnejší.