Slovenská ekonomika prešla v roku 2008 veľmi dôležitými míľnikmi vývoja. 
Prvou, azda najdôležitejšou métou, bolo potvrdenie splnenia maastrichtských kritérií na jar 2008, čo definitívne otvorilo Slovensku cestu pre jeho plánovaný vstup do Európskej menovej únie počnúc 1. januárom 2009. 
Druhým nasledujúcim, a nemenej dôležitým krokom bolo stanovenie fixného konverzného kurzu slovenskej koruny voči euru na začiatku júla na úroveň 30,1260 EUR/SKK, čomu koncom mája predchádzala druhá revalvácia centrálnej parity v rámci ERMII a prudké posilňovanie koruny voči euru. 
Práve načasovanie vstupu do eurozóny a stanovenie fixného konverzného kurzu koruny voči euru sa ukázalo pre Slovensko v nachádzajúcich mesiacoch, ako nesmierne dôležité, a to vzhľadom na narastajúcu neistotu súvisiacu s globálnou ekonomickou krízou. 
Vskutku, pokles výrobnej aktivity a postupné zhoršovanie vyhliadok pre rast vyspelých európskych ekonomík začal postupne vyvolávať otázniky aj nad ekonomickým rastom rozvíjajúcich sa stredoeurópskych ekonomík vrátane Slovenska. 
Táto neistota negatívne zasiahla v druhej polovici roka 2008 kurzy stredoeurópskych mien, akciové trhy a dlhodobé úrokové sadzby v týchto krajinách. 
Slovensko však vzhľadom na fixný kurz koruny voči euru a zvýšený rating krajiny vlna výpredajov nepostihla tak výrazne, ako ostatné okolité ekonomiky. 
Negatívnemu dosahu vyplývajúceho z prudkého spomalenia zahraničného dopytu a jeho vplyvu na rast ekonomiky sme sa však už vyhnúť nedokázali. 
Zatiaľ čo v prvých troch štvrťrokoch roku 2008 slovenská ekonomika spomaľovala podľa očakávaní len pozvoľným tempom, v poslednom štvrťroku spomalil medziročný rast reálneho HDP pod vplyvom globálnej ekonomickej krízy už oveľa výraznejšie – na úroveň 2,5 % oproti priemernému rastu v predchádzajúcich troch kvartáloch na 7,9 %. 
Za celý rok 2008 vzrástla slovenská ekonomika o 6,4 %, čo bolo o celé štyri percentuálne body menej, ako pred rokom, v ktorom bol rast slovenskej ekonomiky historicky najvyšší. 
Negatívny vývoj na finančných trhoch a v ekonomike v závere roka 2008 sa sčasti odzrkadlil aj vo výkonnosti bankového sektora, ktorý ale v priemere za celý rok 2008 dosiahol ešte opäť dobré výsledky. 
Skutočne, objem celkových úverov sa v priemere medziročne zvýšil o 15 %, zatiaľ čo objem vkladov vzrástol o 14 %. 
Je ale nutné dodať, že pod rast vkladov sa z veľkej časti podpísali masívne odlevy finančných prostriedkov z podielových fondov do bežných a termínovaných účtov kvôli stratám, ktoré utrpeli podielové fondy pri poklese finančných trhov v druhej polovici roka. 
Druhým faktorom, ktorý dopomohol k rastu vkladov, bol prechod na euro a s tým súvisiace vklady úspor obyvateľstva, ktoré boli dovtedy držané domácnosťami v hotovosti. 
Rok 2009 nebude zrejme v mnohých ohľadoch vôbec jednoduchý. 
Na zložitosť situácie, v ktorej sa nachádza svetová ekonomika už ostatne poukázali aj nepriaznivé makroekonomické údaje na konci roka 2008, pričom Slovensko v tomto smere nebolo výnimkou. 
Konjunkturálne prieskumy, ktoré v sebe okrem hodnotenia aktuálnej situácie zahŕňajú aj očakávania firiem a spotrebiteľov do budúcnosti poukazujú na ďalšie zhoršovanie ekonomickej aktivity, a to minimálne v prvej polovici roka 2009. 
Vzhľadom na otvorenosť slovenskeje konomiky sa preto pri prebiehajúcej a očakávanej recesii európskej ekonomiky v tomto roku nevyhneme ďalšiemu spomaleniu ekonomického rastu ani na Slovensku. 
Čo je horšie, riziká sú na Slovensku na strane rastu HDP naklonené smerom nadol. 
Z tohto dôvodu sa nedá vylúčiť, že po rokoch rekordných rastov skĺzne slovenská ekonomika v roku 2009 pod vplyvom globálnej ekonomickej krízy do recesie. 
Takéto vyhliadky sprevádzané poklesom investícií, rastom miery nezamestnanosti a poklesom spotreby so sebou samozrejme prinášajú aj množstvo rizík pre podnikateľský sektor, bankovníctvo nevynímajúc. 
Nižší dopyt po úveroch a vyššia averzia voči riziku tak zrejme nasmerujú bankový sektor v roku 2009 na konzervatívnu cestu podnikania, ktorá so sebou prinesie pravdepodobne pomalšie rasty úverov, vkladov a samotnej ziskovosti. 