Slovenská ekonomika počas roku 2017 pokračovala v raste stabilnou dynamikou, v reálnej miere nad 3 %. 
Rast bol ťahaný predovšetkým domácim dopytom. 
Obzvlášť solídna bola spotreba domácností, ktorá akcelerovala až k 4 % nému rastu, čo bola jej najvyššia dynamika od boomu pred rokom 2008. 
Investície prispeli k rastu HDP tiež pozitívne a to najmä vďaka silnému rastu rezidenčnej výstavby v Bratislave, čo kompenzovalo pomalý nábeh verejných investícií spolu financovaných z EÚ. 
Silná spotreba domácností vďačí predovšetkým mimoriadnemu progresu na pracovnom trhu. 
Počet zamestnaných ľudí na Slovensku stúpol medziročne o viac ako 2 %, na doposiaľ nové historické maximum. 
Súčasne s rastom počtu pracovných miest, miera nezamestnanosti pokračovala v poklese, vôbec po prvýkrát pod priemer EÚ. 
Podľa metodiky výberového zisťovania klesla miera nezamestnanosti v 3Q na 8,0 %, teda 1,5 percentuálneho bodu pod úroveň spred roka. 
Podľa počtu registrovaných na úradoch práce klesla miera nezamestnanosti v novembri dokonca pod 6 %, čo je historické minimum. 
Nebolo prekvapením, že napätý pracovný trh vyvíjal tlak na rast miezd. 
V treťom štvrťroku ich nominálny medziročný rast v ekonomike prekonal 5 %, čo bolo tempo, ktoré sme naposledy videli v roku 2008. 
Rastúca istota pracovného miesta a rýchly rast miezd medzitým zdvihli dôveru domácností na najvyššiu úroveň ostatnej dekády, čím podporili dopyt po finančnom sprostredkovaní. 
Popri úveroch z tohto ťažil aj trh s vkladmi a ostatnými finančnými aktívami, keďže miera úspor pokračovala v postupnom zotavovaní a aktuálne sa blíži k 10 %, čo bola úroveň naposledy zaznamenaná v roku 2000. 
Pre zamestnávateľov, vrátane tých vo finančných službách, sa však rastúce náklady práce a nedostatok kvalifikovaných pracovníkov stali ešte väčším problémom. 
Niektoré spoločnosti v reakcii na túto situáciu zredukovali produkčné a investičné plány, iné zase začali dovážať pracovnú silu zo zahraničia – zhruba štvrtinunovo vytvorených pracovných miest v ekonomike v roku 2017 obsadili zahraniční pracovníci. 
Pokiaľ ide o bankový sektor, kľúčovým problémom zotrval tlak na marže. 
S tým, ako sa konkurenčný boj ďalej pritužoval, sadzby na nových hypotékach na Slovensku v roku 2017 pokračovali v ďalšom poklese pod priemer eurozóny. 
Sadzby klesali aj na spotrebiteľských úveroch a ceno tvorba ostala napätá aj v korporátnom sektore. 
Výsledkom bol medziročný pokles úrokových príjmov v sektore o viac ako 7 % aj napriek tomu, že objem úverov vzrástol o 10 %. 
Banky sa síce snažili, no zvýšením poplatkov či provízií a ďalším precenením svojich záväzkov, nedokázali naplno kompenzovať pokles úrokových príjmov. 
Pre rok 2018 odhadujeme navýšenie celkového rastu HDP takmer na 4 %. 
Rast by mal byť naďalej ťahaný spotrebou domácností, ale investície, obzvlášť v automobilovom sektore by mali byť rozhodujúcou silou, ktorá poženie rast HDP nad tempo z roku 2017. 
Výhľad pre export ostáva medzičasom solídny. 
Naši kolegovia z ekonomických analýz Intesa Sanpaolo očakávajú, že rok 2018 bude ďalším rokom nadpriemerného rastu globálnej ekonomiky, pričom eurozóne sa bude dariť naďalej dobre a rásť bude nad 2 %. 
Na domácej úrovni ostane naďalej horúcou témou rast miezd. 
Obavy z nedostatku pracovnej sily sa v dohľadne len tak neznížia, keďže tento fenomén sa aktuálne vyskytuje vo všetkých krajinách strednej Európy. 
Mzdy tak pravdepodobne budú pokračovať v rýchlom raste. 
Na Slovensku očakávame 5 % ný nárast miezd, pričom priemerná nominálna mzda v ekonomike dosiahne 1000 eur. 
Spolu s rastom miezd sa pravdepodobne budú zvyšovať aj ceny. 
Ťahaná nahor rastúcimi cenami palív a potravín, ako aj jadrovou, dopytom ťahanou zložkou, celková spotrebiteľská inflácia na začiatku roka 2018pravdepodobne stúpne nad 2 %. 
Potom ale očakávame jej stabilizáciu. 
Stabilizáciu očakávame aj pri dynamike rastu cien nehnuteľností, i keď na vyššej úrovni ako pri spotrebiteľských cenách. 
Dvojciferný rast cien nehnuteľností na bývanie zaznamenaný v niektorých segmentoch v roku 2017 by sa mal zmierniť s tým, ako na trh prichádza nová ponuka bytov, ktorá je aktuálne vo výstavbe a spomalí sa aj dopyt hypotekárneho úverovania. 
Spomalenie hypotekárneho trhu bude výsledkom vplyvu tak trhových, ako aj regulačných síl. 
Zadlženie slovenských domácností, merané ako podiel dlhu voči príjmu aktuálne dosiahlo najvyššiu úroveň v strednej Európe a prekonalo aj niektoré krajiny západnej Európy, napríklad Taliansko. 
Národná banka tak pravdepodobne zvýši svoje úsilie reguláciou spomaliť úverovanie domácností. 
Okrem požiadavky na klientov bánk,aby vložili viac svojich vlastných prostriedkov pri žiadosti o hypotéku, či sledovania prísnejších limitov na ukazovateľ schopnosti splácať, sa zdá pravdepodobné, že v roku 2018 zavedie v určitom bode aj tvrdé limity na ukazovateľ pomeru dlhu k príjmu. 
Úrokové prostredie by malo ostať nízke aj v roku 2018, no v trende by sa malo pomaly zdvíhať. 
ECB už začala postupne sťahovať menové stimuly – program nákupu aktív bol znížený od apríla 2017 na 60 miliárd eur mesačne a ďalšia redukcia na 30 miliárd bola ohlásená od januára 2018. 
Program by tak mohol byť ukončený v septembri 2018, alebo krátko po tom. 
Napriek tomu, že oficiálne sadzby ECB ostanú pravdepodobne nezmenené do roku 2019, postupné sťahovanie nákupu aktív začne tlačiť dlhodobé sadzby v eurozóne, vrátane Slovenska, nahor.